1 '< '5 



I 4o 



Dalbiinden var dækket med Birkekrat, skjønt lîirkebiiskeiies 

 Alder selvfølgelig er laugt mindre end det mellemliggende Tids- 

 rum. Birkenes nuværende Udbredelse kan imidlertid lige saa 

 godt skyldes andre ydre Forhold, der ere de samme nu som 

 den Gang, og som bevirke, at Krattene ikke kunne tage det op 

 med de lavere Vegetationsformationer, f. Ex. Græs-Liclienmark. 

 Paa lignende Maade ser man paa gunstigt beliggende Skraaninger 

 Pilekrat afbrudt af Urtelier uden Buske, skjont der i og for sig 

 ikke synes at være noget til Hinder for, at Pilekrat kan voxe 

 over hele Skraaningen. Skjønt man vel ikke ganske tør be- 

 nægte Muligheden af, at Virkningen af en fordums Skovhugst 

 endnu vilde kunne spores, vil det dog være rettest at se bort 

 fra en saa fjern Aarsag, naar ikke særlige Grunde tale derfor. 

 Veludviklet Birkekrat naaer kun til en ringe Højde over 

 Havet, i Almindelighed kun nogle faa (4 — 5) Hundrede Fod. 

 Ved Tasersuak ved Tasermiut fandt Hartz endnu i 800 Fods 

 Højde en Stamme, trykket tæt til Jorden, og som var 8 Fod (c. 2,5 ■") 

 lang og 1,5 Tommer (c. 4 '='") i Tværsnit. Endnu i indtil 1800 

 Fods Højde kan man vel træffe enkelte lave og smaabladede 

 Birke-Individer (B. odorata var. alpestris), men ikke sammen- 

 hængende Krat. 



Under vege tatio neu i Birkekrattene. Medens Pile- 

 krattenes Undervegetation i Mellem-Grønland og ialtfald i den 

 ydre Del af det sydligste Grønland i Almindelighed stemmer 

 overens med Urteliernes Vegetation, kan det samme ikke siges 

 om Birkekrattenes. Vel voxer der i disse en Mængde Urter, 

 og for Størstedelen de samme, som forekomme i Urtelier og 

 Pilekrat, men det er ikke som i Urtelierne de bredbladede Urter, 

 som karakterisere Vegetationen. 1 de almindelige, meget tætte 

 Birkekrat forekommer der overhovedet meget faa Urter, ligesom 

 i de tætte Pilekrat; de ere kun enkeltvis indstrøede, kunne 

 næsten ganske mangle og danne ikke tilsammen en egen Under- 

 vegetation. 



