159 



Endnu skal omtales et Træ, som ikke er hjemmehørende i 

 Grønland, men som i nyere Tid er indført, nemlig Rødgran 

 (Ficea excelsa), der blev saaet i 1846 i det Indre af Agdluitsok- 

 Fjord af hernhuliske Missionærer ved Lichtenau. At Træet har 

 kunnet leve her i 40 Aar, vise et Par hjembragte Exemplarer, 

 som bleve optagne i 1886; men deres ringe Højde, c. 3 Fod, 

 og forkrøblede udseende vidne om . at de kun have ført en 

 kummerlig Tilværelse. To Stamme-Tværsnit vise følgende 

 Dimensioner: 



Â årringe. 



33 

 34 



Storste 

 Største Radius 



Diameter, imed og uden 

 Bark. 



Aarringenes 



Gjennem- 



snitsbredde 



paa storste 



Radius 



63 

 37 



33.5 (311 

 c. 21.5(20)! 



0.94 

 0.59 



De seneste Aarringe paa Nr. 1 ere dog indtil 3,3 Mm. brede. 



Senere er der paany blevet gjort Forsøg med Plantning af 

 Rødgran, idet den kgl. grønlandske Handel i 1891 paa Foran- 

 ledning af Premierløjtnant Ryder sendte norsk Fro af Rødgran 

 og Birk til Kolonibestyrer Lytz en, paa hvis Foranstaltning det 

 Aaret efter blev saaet ved Kingua ved Tunugdliarfik og ved 

 Kagsiarsuk i Igaliko-Fjord. 



Ü r t e li e r n e. 



Urtelien eller urtemarken kan. som Warming har udtalt, 

 opfattes som "Kratbunden, men uden Buskene" (Grønl. Veg. 

 p. 37). At denne Karakteristik er meget træffende, ser man, 

 naar man besøger de yderligt beliggende Øer i det sydligste 

 Grønland, hvor urtelier bedække saadanne Skraaninger, som, 

 hvis Stedet laa længere inde i Landet, maatte antages at være 

 bevoxede med Pilekrat. Saaledes fandtes paa Arsuk Sloro intet 

 Pilekrat; men en gunstigt beliggende Skraaning, som strakte 

 sig fra et Vandløb op til det stejle, nøgne Fjeld, var bevoxet 



