165 



Jeg har i det Foregaaende bestandig talt om IJrteli og ikke 

 om Urtemark, fordi denne Vegetationsformation, saaledes som 

 jeg opfatter den, altid forekommer paa skraanende Terræn, 

 hvilket netop udtrykkes i det fra det Norske laante Ord »Li» M, 

 medens »Mark» i det danske Sprog vel altid er et Udtryk for 

 et fladt Terræn. Paa saadant har jeg aldrig truffet typisk Urteli- 

 Vegetation. Mest lignende en saadan var den Vegetation , jeg 

 fandt paa en flad Strækning med frodig Jord ved en Sø i Nær- 

 heden af Igaliko, og som havde følgende Sammensætning: 



Flatanthera hyperborea f. minor. ' Bartsia alpina. 

 Gentiana nivalis. Botrychium Lunaria. 



Habenaria albida. 

 Air a fleæuosa. 

 Campanula rotundifolia. 



Laihyrus maritimus. 

 Rhinanthus minor m. fl. 



Егчдегоп alpinus. 



Polygonum viviparum. 



Festuca sp. 



Dr aba incana. Poa glanca. 



Thalictrum alpinum. j Potentilla maculata. 



Agrostis sp. 



Taraxacum officinale. 



Græsserne vare her ikke dominerende , og Urterne voxede 

 saa tæt og saa blandet, at Karakteren nærmest var den samme 

 som Urteliernes. Saadanne Steder ere imidlertid sjeldne; paa 

 flade Strækninger træffes andre Vegetationsformationer, som 

 Ijynghede , Lichenhede , Græsmark, Kjær, og hvor Urterne ere 

 mere fremtrædende, nærmer Vegetationens Præg sig dog mest 

 til en eller anden af de nævnte Formationer. At Vegetationen 

 paa det anførte Sted havde antaget Karakter af Urteli , skyldes 

 formodentlig den fugtige Jordbund i Nærheden af Søen og den 

 beskyttede Beliggenhed. 



Oræsli og Græsmark. 



Plantesamfund, udelukkende eller overvejende dannede af 

 Græsser, kunne træffes selv langt nordpaa i Grønland; men 



M Ofr. Warming, Grøiil. Veg. p. 37'. 



