173 



Højder gaa over i Urtelierne. De tørre Græsmarker gaa ikke 

 saa højt op paa Fjeldene. 



Det ovenfor Fremsatte etøtter sig ndelukkende til , hvad 

 jeg selv har set, og refererer sig derfor knn til Julianehaabs- 

 Partiet; men lignende Græsformationer findes ogsaa i den syd 

 derfor liggende Del af Landet. Saaledes omtaler allerede Arc- 

 t an der Græsmarker i Agdhiilsok-Fjord. Taser min t- Fjord 

 synes efter Sammes Beretning ikke at være meget græsrig ; 

 saaledes bemærker han (1. c. p. 1179) om Korsoak (Kngsuak): 

 "Om iMarkerne paa Vandets nordvestre Side kan siges, de vel 

 ere vidtløftige og store nok, men meget lidet græsrige, og hvor 

 det bedste og meste Græs voxer, er det overgroet med Vie- og 

 Birke-Kratskov» — og omtrent lignende lyde hans Beretninger 

 om de andre besøgte Steder i denne Fjord. At der virkelig 

 findes Græsvegetation, fremgaar dog af Hartz" Beretning, ifølge 

 hvilken der ved Tasiusarsnk findes «et anseligt Sletteland, for 

 en Del beyoxet med Græs, som nogle Grønlændere fra Nanor- 

 talik vare i Færd med at slaa til Brug for Pladsens Køer og 

 Geder» (1. c. p. 21). Ved Tasersuak fandtes, at Bunden i et 

 Birkekrat «var i Regelen dækket med Græsser, særlig Å^ai^dus 

 stricta , Poa nemoralis og Agropyrum violaceum var. virescens, 

 men de sædvanlige Urter fra Pilekrattene fandtes ogsaa her» . . . 

 Hvorvidt der her ligesom i JuUanehaabs-Partiet kan skjelnes 

 mellem Græsher og tørre Græsmarker, kan ikke ses af de 

 foreliggende Meddelelser, men det er der sikkert ingen Grund 

 til at tvivle om. En ikke ringe Forskjel maa forøvrigt være 

 betinget af den Omstændighed, at Anihoxanthum odoratum, som 

 spiller en saa fremtrædende Rolle i Julianehaabs-Partiet, ganske 

 mangler i Tasermiut-Partiet, medens her til Gjengjæld Nardus 

 stricta, som ikke findes i Juhanehaabs-Partiet, synes at være 

 almindelig og karakteristisk baade for Græsmark og Lichenhede. 



At Græsformationerne kun findes i den sydligste Del af 

 Landet, maa bero paa khmatiske Aarsager, thi de fleste af 

 de sammensættende Arter forekomme ogsaa længere nordpaa. 



