174 



Udentvivl er det den varmere Sommer, som betinger disse 

 Formationers Fremkomst. 



Det er disse Græsarealer, hvorpaa saavel den tidligere som 

 den nuværende Kvægavl i Sydkystlandet beror. I størst Maale- 

 stok drives denne nu ved Igaliko, hvor der i 1888 fandtes 28 

 Stykker Hornkvæg. Ogsaa ved Julianehaab holdes der nogle 

 Stykker, skjønt der ikke findes meget Græs i Omegnen, men til 

 disse Kreaturer hentes der Hø til Vinterfoder fra det Indre af 

 Fjordene. Forøvrigt henvises ang. Kvægavlen og Høbjergningen 

 til Rink, Grønland П p. 57 og 168 og til Ltn. Bruuns Beret- 

 ning (1. c. p. 242 og 3221. 



En stor Del af det Hø, der samles til Vinterfoder, bjerges 

 ved de nordiske Ruiner, hvor der ofte lindes frodig Græsvæxt. 

 Disse Steder ere dog ikke blevne omtalte i det Foregaaende, 

 da jeg foretrækker at behandle dem under det følgende Afsnit. 



Den ^jedede Jords Vejsetatioii 

 er i det sydvestlige Grønland ikke væsentlig forskjellig fra den, 

 som Warming har skildret særlig for Mellem- og Nord-Grøn- 

 lands Vedkommende (Grønl. Veg. p. 147). Ogsaa de Arter, som 

 optræde paa disse Steder, ere for Størstedelen de samme; dog 

 er der to Arter, som kun forekomme i det Sydligste, nemlig 

 Rumex Acetosa og Matricaria inodora ß, phæocephala ^ af hvilke 

 navnlig den første er en for gjødede Steder særlig karakteristisk, 

 sjeldenl manglende Plante. Som de almindeligste Arter kunne 

 forøvrigt følgende nævnes: 



Eli/mus arenarius. \ Taraxacum officinale. 

 Calamagrostis phragmitoides. Cerastium trigynum. 



Stellaria rnedia. i Sedum Rhodiola. 



Rumex Acetosella. i Polygonum avicidare. 



Cochlearia groenlandica. j Paa pratensis. 



Et Særkjcnde for de gjødede Steders Plantevæxt er Planternes 

 yppige udvikling og tætte Væxt, og de grønlandske Teltpladser 



