176 



En xæsentlig Korskjel er betinget af, ôm Stedet til Stadighed 

 er beboet, eller om det kim af og til eller slet ikke mere be- 

 boes. Paa de stadig beboede Steder bliver Jordbunden bestandig 

 ^ eller dog jevnlig betraadt, og der bliver stadig tilført ny Gjød- 

 ning, dels i Form af menneskelige og dyriske Udtømmelser, dels 

 i Form af Affald fra Fiskeri og Jagt. Der træftes paa saadanne 

 Lokaliteter forholdsvis faa Arter og især saadanne , som nde- 

 Inkkende eller fortrinsvis ere knyttede til gjodet Jordbund. Paa 

 de mest belraadte Steder blive individerne ofte smaa, dverg- 

 agtige, medens de paa mindre befærdede Steder kunne naae en 

 meget yppig Udvikling. 



Som Exempter paa saadanne Lokaliteter skulle nævnes 

 følgende : 



Ved Udstedet kagsimiut vare følgende Arter almindelige 

 paa den fugtige, stærkt gjødede Jord omkring Boligerne: «S^é-^- 

 laria media i meget kraftige Exemplarer , Koenigia islandica, 

 Cerastium trigynum, Montia rivularis og paa lidt tørrere Steder 

 Polygonum avicidare. 



Ned \arsak voxede omkring Boligerne Capsella Bursa 

 pastoris tæt og i Mængde, men sædvanlig i meget smaa Exem- 

 plarer; endvidere voxede her Montia rivularis og Matricaria 

 inodora /?, den sidste dog sparsommere. 



Ved Igaliko (Bopladsen) voxede Matricaria i Mængde paa 

 Husene , medens Stellaria media, Polygonum aviculare og Potentilla 

 anserina forekom almindeligt i kraftige Exemplarer imellem disse. 



Paa de Steder, som ikke længere eller kun sjeldnere be- 

 boes, er Vegetationen gjennemgaaende frodigere, tættere og 

 langt artsrigere, og det kommer dels af, at den ikke forstyrres 

 ved Menneskets Færden, dels beror det aabenbart paa, at den 

 stadige Tilførsel af frisk animalsk Gjødning ikke er heldig for 

 de fleste Arter og derfor holder mange af dem borte fra de 

 stadig beboede Steder. Vegetationen har gjerne et helt andet 

 Præg end paa de nysnævnte Lokaliteter, hvis karakteristiske 

 Arter ofte helt mangle; den er tættere, højere og mere blandet. 



