177 



og meget ofte spille Græsserne en dominerende Rolle. Den 

 faar saaledes omtrent samme Præg som en Urteli eller en 

 Græsli. Den tætte Væxt beror væsentlig paa, at en stor Del 

 af de her optrædende Arter voxe ved Udløbere , hvad der der- 

 imod ikke er Tilfældet med de Arter, som ere særlig knyttede 

 til de stadig beboede Steder (cfr. Warming, 1. c. p. 149). 



Som Exempler anføres følgende Lokaliteter : 



Ved Aknngnak ved Bredefjord fandtes nogle Hustomter 

 bevoxede med Græsvegetation, væsentlig dannet af Poa pratensis 

 og Calamagrostis phragmitoides; derimellem voxede Rumex 

 Acetosa, Stellaria borealis, Cochlearia groenlandica o. s. v. 



Ved Atanekitsok ved Tunngdliarflk , ved Overbærestedet 

 til Igaliko-Fjord, fandtes paa nogle gamle grønlandske Hustomter 

 eller Teltsteder en yderst frodig, meget blandet 'Vegetation 

 dannet af Elymus arenarius, Rumex Acetosa, Lathyrus maritimiis, 

 Poa glauca , Chamaenerium angustifolium , Raminculus acer, 

 Campanula rotundifoUa, Archangelica officinalis^ Equisetum arcense, 

 Achillea Millefolium og mange andre. 



En ganske lignende Vegetation findes ved de talrige nor- 

 diske Ruiner. Skjønt disse ikke have været beboede i flere 

 Hundrede Aar, vidner den yppige Vegetation, som omgiver 

 dem, tydeligt nok om, at Jorden endnu er rig paa organiske 

 Stoffer, stammende fra de fordums Beboere. Sædvanlig ere 

 Græsserne i Overvægt, og Vegetationen har da Karakter af en 

 frodig Græsmark. 



Som Exempler anføres følgende: 



Ved Kordlortok fandtes ved en nordisk Ruin, skjønt 

 den laa paa et temmelig tørt Sted, en frodig \'egetation be- 

 staaende af Elymus, Poa glauca og pratensis, Carex f estiva og 

 A chillea Millefoliu m . 



Ved en nordisk Ruin ved Nul o к ved Igaliko-Fjord fandtes 



en meget frodig Græsvegetation , som en Grønlænder var ifærd 



med at slaa , og som bestod af Elymus urenarius i betydelig 



Mængde, Festuca rubra og Agropyrum violaceum; desuden inde- 



XV. 12 



