182 



er meget forskjelligt fra det sydligste Grønlands, og den er 

 dernæst kommen til det Indre af Landet, hvor Betingelserne for 

 Vegetationen i det Hele ere gunstige, og hvor det kan formodes 

 at have været forholdsvis let for nogle af de indførte Arter at 

 finde Vegetationsformationer, i hvilke de kunde vandre ind, 

 medens Forholdene ved de nuværende Kolonier, som alle ligge 

 paa "Yderlandet, ere langt ugunstigere. Det drejer sig altsaa 

 om, hvorvidt nogle af de for det sydligste Grønland ejendom- 

 melige Arter, som nu forekomme i de naturlige Vegetations- 

 formationer, i længst forsvundne Dage ere blevne indførte ved 

 Mennesket. 



Betragte vi disse Arters Udbredelse , da finde vi , at ad- 

 skillige af dem forekomme paa et paafaldende begrænset Om- 

 raade, og at de fleste af dem kun voxe i Landet omkring 

 Julianehaabs-Fjordene , medens de ganske mangle i Tasermiut- 

 Partiet. Disse ere, foruden de nvs nævnte: 



Sagina nodosa. 

 Parnassia Kotzebuei. 

 Prhnula egaliksensis. 

 Gentiana serrata. 

 L,eontodon autumnalis. 

 GnapJialiiim uliginosum. 

 Rumex domesticus. 

 Platanthera rotundifolia. 



Juncus alpinus. 

 Heleocharis palustris. 

 Carex Buxbaumii. 



— cryptocarpa. 



— Oederi. 



A nilioxanthum odoratvm. 

 Equisetum hiemale. 



For alle disse Arter er Indførsel ved Menneskets Hjelp 

 tænkelig, for tre Arters Vedkommende (Parnassia Kotzebuei^ 

 Primula egaliksensis, Platanthera rotundifolia) dog kun fra Amerika. 

 Denne sidste Mulighed tør man vel ikke helt se bort fra, da 

 de nordiske Kolonister i Grønland faktisk have staaet i For- 

 bindelse med Amerika; dog er Indførsel ad denne Vej vistnok 

 ikke meget sandsynlig, og en saadan Antagelse i ethvert Til- 

 fælde ikke nødvendig, da de paagjældende Arter langt snarere 

 ere indførte ved Fugle fra den nærmeste Del af Amerika, hvor 



