204 



Hertil kommer ifølge Hartz for Tasermiut- Fjords Ved- 

 kommende Nardus stricta, som synes at spille en fremtrædende 

 Rolle i Lichenheden der. 



Betragter man den første Grnppe, vil man finde et betyde- 

 ligt Antal Græsser og græslignende Planter , og disse have alle 

 smalle , tildels meget smalle og sammenrnllede Blade. Men 

 ogsaa de andre I rter have smalle Blade , især paa den øvre 

 Del af Planten, og Bladene have ialtfald hos Polygonum vivipa- 

 mm tilbageruUet Kant. Hos Draba incana ere Bladene vel 

 ikke særlig smalle , men de fleste ' og største Løvblade ere 

 samlede i en Roset ved Gründen. Disse Forhold maa opfattes 

 som xerofile Karakterer, og tyde paa, at Lichenheden maa be- 

 tragtes som en xerofil Formation. 



Det fortjener at anføres her, at Campanula rotundifolia 

 nogle Gange fandtes med hvide Blomster i Lichenhede baade 

 af Hartz og af mig; om det staar i Forbindelse med de ydre 

 Forhold , ved jeg ikke. Ogsaa Viscaria alpina forekonimer 

 hyppigt med hvide Blomster saavel i Lichenhede som i andre 

 Formationer. 



Lichenhede forekommer formodentlig hist og her i hele 

 den indre Del af Sydkystlandet; fra den sydligere Del er den 

 dog kun kjendt fra Tasermiut, hvor Hartz fandt den i Kingua- 

 Dalen ved Tasersuak , og hvor den syntes væsentlig at stemme 

 overens med den ovenfor beskrevne. 



Vi komme nu til Spørgsmaalet om Betingelserne for Lichen- 

 hedens Fremkomst. 1 1889 udtalte jeg M, idet jeg henviste til, 

 at Lyngheden forandrede Karakter, efterhaanden som man 

 fjernede sig fra Kysten, indtil den tilsidst gik over til ren 

 Lichenhede, at dette maatte bero paa den store klimatiske For- 

 skjel , der er imellem Kystlandet og det Indre af Landet, idet 

 det maatte betragtes som sikkert, at Luften er langt tørrere i 

 det Indre af Landet, hvor ogsaa Nedbøren maa antages at 



M L. Kolderup Rosenvinge: Om Vegetationen i en sydgronlandsk 

 Fjord. Geografisk Tidsskr. X. 1889. 



