212 



sig paa andre Steder sammen til typisk Lynghede, og der viser 

 sig saaledes et nøje Forhold mellem Mosheden og Lyngheden. 



Paa vandret Terræn har jeg kun en enkelt Gang truffet en 

 Vegetation, der kunde betegnes som Moshede, nemlig paa den 

 intaressante Sandslette ved Mar rak (63° 25' n. Br.). Denne 

 er paa mange Steder gjennemskaaret af Kløfter, dannede af 

 strømmende Vand. Ovenpaa de flade Steder mellem Kløf- 

 terne var det lerblandede Sand ofte dækket af et tæt, sammen- 

 hængende Mostæppe, dannet fornemlig af Racomitrium f Grimmia) 

 hypnoides og Dicranum elongatum samt Polytrichum strictum. 

 Kun hist og her var der indblandet Lichener og enkelte Græsser 

 og græslignende Planter ^). Hvad der har bevirket, at det sand- 

 blandede Ler paa dette Sted var dækket med et saadant Mos- 

 tæppe , medens det paa andre Steder,! Nærheden var næsten 

 blottet for Vegetation, maa staa hen, men vil sikkert kunne 

 lade sig afgjøre ved nærmere Undersøgelse; i ethvert Tilfælde 

 staar Moshedens Forekomst her sikkert i Forbindelse med Ste-' 

 dets Beliggenhed i Nærheden af det aabne Hav. 



Hyppigere træffes sammenhængende Mosvegetation paa kolde 

 KHppeskraaninger, der vende mod Nord. Warming-) omtaler 

 et saadant frisk grønt Mostæ.ppe paa Nordsiden af Præstefjeld 

 ved Holstensborg; han sætter dets Forekomst her i Forbindelse 

 med, at Sneen holder sig meget længere paa Nordsiden end 

 paa Sydsiden, og han formoder, at slige Mosmarker findes paa 

 mange andre lignende Steder. 



Jeg fandt i Virkeligheden flere Steder saadanne Mostæpper, 

 altid paa Bjergskraaninger, der vendte mod Nord, f. Ex. ved 

 Smallesund (61° 32' n. Br.) , hvor det væsentlig var dannet 

 af Racomitrium hypnoides og naaede en Tykkelse af 22 Ctm. 

 Dette Mostæppe var mere eller mindre blandet med Lichener. 

 Ved Kip i sak o (61° n. Br.) fandtes et lignende Mostæppe, men 



Ubestemte, fordi Stedet besøgtes i Maj Maaned 

 Warming, Om Grøiil. Veg. p. 133. 



