221 



af disse fandtes ofte en samnienliæiigende Hedevegetation, der 

 var skarpt begrænset mod det lose Grns , men oprevne Exem- 

 plarer af Pil og andre Planter vidnede om, at Grænsens Belig- 

 genhed havde været Forandringer underkastet. Paa mange 

 Steder var Gruset af det periodisk nedstrømmende Vand blevet 

 skyllet ud over Vegetationstæppet, hvor det dannede lave Volde. 

 Det Grus, som ved en enkelt Lejlighed var blevet ført ud over 

 Plantetæppet, havde dog ikke været i Stand til at kvæle dette, 

 men Planterne skød op gjennem Gruset og bidrog til at holde 

 dette fast. 



At der ikke kan trives nogen sammenhængende Vegetation 

 paa disse Skraaninger, hvor Gruset stadig nydannes og sættes 

 i Bevægelse af det nedstrømmende Vand, er let at forstaa, og 

 man maa vente at finde, at de Planter, som forekomme hyppigst 

 paa disse Steder, frembyde Forhold i deres Voxemaade, som 

 sætte dem i Stand til at voxe paa denne bevægelige Bund. 

 Dette er ogsaa Tilfældet. Flere have saaledes en meget lang 

 Primrod, hvormed de ere fastankrede, f. Ex. Salix glauca. Papaver 

 radicaturn og Silène acaulis. Særlig fremtrædende er dette hos 

 Salix glauca] den dannede paa Skraaningerne ved Smallesund 

 spredte grønne Pletter, hver bestaaende af et enkelt Individ, hvis 

 Grene vare krogede og tæt trykte til Gruset. Tog man fat i en 

 saadan Plante, kunde man ved at løfte den blotte den kraftige 

 Primrod, som i betydelig Længde løb i ringe Afstand fra Grusets 

 Overflade. En enkelt Rod blottedes med Lethed i en Længde 

 af 3 Meter, men der manglede endnu et godt Stykke, som laa 

 dybere. I Reglen er Spidsen af Roden vistnok fæstet højere 

 oppe end Plantens overjordiske Del, og denne holder sig 

 saaledes hængende i Roden omtrent paa samme Sted , selv 

 om Gruset stadig skrider ned omkring den. Til denne 

 Gruppe høre vistnok ogsaa Campanula rotundifolia og Saxifraga 

 Aizoon og decipiens. Sedum Rliodiola har meget lange og kraf- 

 tige Birødder, som løbe omtrent vandret hen i ringe Dybde. 

 Luzula spicata maa holde sig fa,st ved sine Trevlerødder, men 



