20 



var jo ikke meget opmuntrende Oplysninger, men da vi ved 

 nærmere Eftertanke fandt nd af, at det rimeligvis var en af 

 Schaffners Telegrafexpeditioner i 1859 — 60, hvorom der var Tale, 

 trøstede vi os ved Haahet om , at selv om Forholdene ikke 

 egnede sig til Telegrafanlæg, var det dog muligt, at Isen var 

 nogenlunde fremkommelig. Lieutenant Bloch, der i 1890 til- 

 bragte en Uges Tid ved Sermitsialik Isbræ , havde da ogsaa et 

 andet Syn paa Forholdene og havde meddelt mig, at det rime- 

 ligvis vilde være muligt at gaa ind paa isen her. Erfaringen 

 har desuden tidligere viist, at Forholdene netop kunne være 

 gunstige paa Siden af en i Bevægelse værende Isbræ. 



Den 15de Juni om .Morgenen forlode vi da Kagsimiut for en 

 frisk sydlig Brise. Vor lille Baad var fuldstændig overfyldt af 

 Slæderne og Bagagen, men takket være den gode Vind naaede 

 vi hurtigt det Indre af Sermitsialik Fjord og lagde til Land 

 ^!i Mil SV. for Isbræen, som udmunder i Fjordens Inderste. 

 Fra en ca. 1400 Fod høi Fjeldtop havde vi her en fortrinlig 

 Oversigt over selve Isbræen og det nærmest Vest for denne 

 liggende Parti af Landet og Isen og kunde omhyggelig udsøge 

 det Punkt, der egnede sig bedst til en Bestigning af Isen. 

 Dette Punkt laa en halv Mil Vest for Bræen og omtrent 1000 

 Fod over Havets Overflade. Veien derind gik over et temmelig 

 couperet Fjeldterrain, men syntes dog ikke at frembyde større 

 Vanskeligheder, og da Isens Overflade længere ind efter saae ud 

 til at være nogenlunde passabel, skjøndt mørke Striber og 

 Skygger rundt om antydede Tilstedeværelsen af vanskeligere 

 Forhold, besluttede vi os til at forsøge Lykken her. \'\ roede 

 da langs NV. Landet saa langt ind til Bræen, som vi turde, og 

 udsøgte en Teltplads paa et fladt Terræn tæt VSV. for denne. 

 Bræen har i sin bratte, blaa Endeflade en Høide over Vandet af 

 c. 100 Fod. Fuld af gabende Kløfter og et Virvar af Toppe og 

 Spidser skyder den ud i Fjorden mellem 2 Fjeldpartier, det 

 vestligste af 4 — 600 Fods Høide, det østlige endel høiere. Held- 

 uingen er efter Bloch c. 2° i den indre Del og c. 9° i den 



