beiderne; først hen i Slutningen af Augnst faldt det ind med 

 en Hegnveirsperiode. ellers var Regn en Sjeldenhed. Taagen 

 generede os derimod temmelig ofte, men var dog ikke nær saa 

 vedholdende, som den ofte kan være om Sommeren i Grønland: 

 dette var saa meget mærkeligere, som Storisen laa tæt ndenfor 

 Kysten hele Sommeren. Fra 2den til 25de Jnli opmaaltes Egnen 

 Vest for Bredefjorden, fra den 2ode Juli til 5te September Stræk- 

 ningen fra Bredefjord til Julianehaab. 



Hele Skjærgaarden fra Nunarsuit til Julianehaab bestaaer 

 af flere tusind Ger og Skjær, som, geografisk seet, falde i 4 

 Hovedgrupper — Kakaligatsiaksøerne , Kagsimiut Skjærgaard, 

 Karmat-Avatarmiut Skjærgaard og Julianehaabs Skjæ,rgaard. Det 

 er de 3 Fjorde Kakaligatsiakfjord, Ikersuak (Bredefjord) og ]Nard- 

 lunak (Skovfjord), der dele Skjærgaarden i 4 Hovedgrupper, som 

 ere betegnede ved Hovedbopladserne i hver Gruppe. Den første 

 Gruppe , Kakaligatsiaksøerne , som har sit Navn efter Kakalik 

 (Stedet med Fjeldet) er nu dog ikke mere beboet hele Aaret 

 rundt : kun af og til om Sommeren gjæstes de af de i hele 

 Egnen omreisende Grønlændere, der da for kortere Tid ligge 

 paa Sælfangst her. Bortsees fra det Skjel, som Fjordene sætter 

 imellem de forskjellige Grupper af Skjærgaarden , kunne disse 

 iøvrigt betragtes under Et. thi i Udvortes frembyde de saa godt 

 som ingen Forskjel. Lave, rundtoppede, kullede Oer af 100— 200 

 Fods ^liddelhøide og med enkelte Toppe paa 4 — 600 Fod danne 

 den indre Hovedmasse af Skjærgaarden , medens Ydergrændsen 

 hovedsagelig udgjøres af ganske lave Holme og Skjær. Det 

 eiendommeligste ved Øerne er det store Antal Grønslensgange, 

 som gjennemkrydser dem, og som har spillet saa stor en Rolle 

 ved Dannelsen af de utallige, ofte ganske smalle Sunde, som 

 paa de mest utænkelige Steder danne Vandveie mellem de 

 større Sunde , og som berede Opmaaleren saa store Vanskelig- 

 heder. Paa sine Steder kunne disse Vandveie være saa smalle, 

 at en almindelig Baad ikke kan komme igjennem , paa andre 

 Steder er Forvitringen ог Destrueringen ikke kommen videre 



