78 



Denne Udstrømning savnes saa godt som fuldstændig i Fjordene 

 Syd for Julianehaab. vSom Følge heraf, og vel ogsaa paa Grund 

 af den nævnte Configuration af Landet, presses Storisen, naar 

 den optræder i disse Egne , altid mere op mod den Syd for 

 Julianehaab beliggende Kyststrækning, end mod den, som gaar 

 i øst-vestlig Retning. 



Paa den af os undersøgte Strækning Syd for Julianehaab 

 har Sydgrønland 5 Fjorde, Igaliko, Agdluitsok, Llnartok, 

 Sønd r e-Sermilik og Tasermiut. Da det ikke var vor Op- 

 gave al trænge ind i det indre af disse, ville de kun bhve om- 

 talte, hvor de have været Gjenstand for geologiske og hydro- 

 grafiske Undersøgelser. Hvad Bræerne i Søndre -Sermilik og 

 Tasermiut angaar, skulle vi henvise til «Medd. om Grønl.» VI, Side 

 172, eller den nedenstaaende geologiske Beskrivelse. 



Dybdeforholdene ere selvfølgelig højst forskjellige i disse 

 Fjorde. Igaliko-Fjorden piner sig saaledes ud imellem Øer, Skjær 

 og Banker og har i sin Munding, Vest for Øen Akia, en 

 Dybde af over 300 Favne. De sydligere Fjorde have kun en 

 Dybde af 150—200 Fv., og disses .Mundinger ere alle mere eller 

 mindre opdæmmede af Øer og Skjær og de mellem disse 

 liggende Banker og Rygge. 



Af de Halvøer, som ligge imellem Fjordene, udmærker den 

 nordligste, den mellem Igaliko- og Agdluitsok-Fjordene, sig ved 

 sin indskaarne Form. Saavel Nord som Syd fra skjære tiere 

 mindre Fjorde sig ind i denne, og paa et Sted skjæres Landet 

 næsten igjennem, saa at der her dannes et smalt Overbærested 

 for Konebaade, der paa Rejse Syd paa fra Julianehaab eller om- 

 vendt, altid vælge denne Vej, der bhver betydelig kortere end 

 den udenom , og ad hvilken de ere mindre udsatte for Ishin- 

 dringer. 



■Paa denne Halvø findes flere høje Fjelde i Nærheden af 

 Kysten; det højeste af disse er Kinalik 2240'. Fjeldene falde 

 imidlertid jevnt af mod Havet, og det er muligt at lande over- 

 alt. • Ved Foden af Kinalik ligger en lille Boplads af samme 



