101 



September ren og skarp, i den vestlige Del med frisk, lodret 

 Brudflade, i den østlige Del syntes den at skraane, med en 

 buet Overflade uden Brudflader, ned mod Vandet. Paa Isfjel- 

 dene i Fjorden foran Bræen var gjennemgaaende meget Grus 

 og mange Sten, der laa paa Overfladen, men ikke indæltet 

 i Isen. 



ludlaudsisen er undersøgt paa en Strækning af c. V2 Mil 

 Vest for Sermilik Bræ , dels idet en Del af Vejen til Bræen 

 lagdes over Isen, dels ved i de følgende Dage stadig at passere 

 langs Randen af denne. 



Isens Overflade, som i Horizonten viste sig omtrent 

 som en ret Linie , var ud mod Randen bølget og rettede sig 

 her i højere Grad elter Undergrundens Overflade. Ved Randen 

 skraanede den mer eller mindre stærkt ned mod det isfri Land, 

 som Følge af den stærkere Afsmeltning her , dels ved de til- 

 bagekastede Solstraaler fra Randtjeldene, dels ved den betydelige 

 Mængde Fjeldstøv, som dækkede Overfladen og gav den en 

 mørkere Tone. Israndens Højde over Havet (Bræerne selv- 

 følgelig undtagne) varierede fra ca. 800 til 1600 Fod, altsaa 

 ikke ubetydeligt, til Trods for at Isen ved sin Plasticitet og Be- 

 vægelse søger at udfylde Lavningerne og danne en horizontal 

 Overflade. Hvor Bevægelsen ned mod de lavere Steder var 

 stærkere, eller hvor Undergrunden var mere ujevn, var Isen 

 stærkt revnet og kløftet. Revnerne løb i Almindelighed paral- 

 lelt med Isranden dog mer eller mindre divergerende , men 

 Længdespalter (parallele med Bevægelsesretningen) saas ikke. 

 Paa flere Steder var Isens Overflade desuden ofte stærkt cou- 

 peret, dannende uregelmæssige Toppe eller lange Rygge, saa- 

 ledes som dette saa ofte er beskrevet af tidligere Expeditioner. 

 Paa Grund af at Solstraalerne i det couperede Terrain tilbage- 

 kastes flere Gange , var det Snelag , som ellers overalt i Juni 

 Maaned dækkede Indlandsisen et Stykke fra Randen, bortsmeltet. 

 Isens Overflade viste sig da at være meget ujevn og ru, idet 

 1—2 Tommer høje, skarpe Naale eller Ramme, hyppig med 



