131 



sig i dem, have de rimeligvis ogsaa den Gang (i det 1 Ule Aar- 

 hundrede) haft omtrent samme Temperatur som nu. 



Vandet bar en ubetydelig Afsmag og afsætter paa Stenene 

 i Afløbene fra Kilderne og til Dels i disse selv Skorper af en 

 hvid Sinter, som ikke bruser med svag Syre. Af Vand, Luft 

 og Sinter toges Prover, som Dr. phil. K. Rørdam med stor 

 Velvillie har undersøgt. Om Resultatet af Analyserne meddeler 

 Dr. Rørdam følgende : 



«I. Vand fra den varme Kilde. Til Analyse havdes 3 

 Liter Vand indsamlet paa Flasker lukkede med parafinerede 

 Propper. Vandet var klart, farveløst, uden Lugt, af svag salt- 

 agtig Smag, Reaktion neutraP). Vandet holder sig klart ogsaa 

 efter Kogning. Ved kvalitativ Analyse fandtes i Vandet: Kisel- 

 syre, Svovlsyre, Kulsyre, svage Spor af Fosforsyre, Klorbrinte, 

 Lerjord, Jerntveilte, Kalk, AL^gnesia, Natron, Kali og utvivlsomt 

 Fluor, Brom og Jod, om end jeg ikke direkte kunde eftervise 

 disse Stoffer i den givne Vandmængde , da det meste af den 

 maatte anvendes til den kvantitative Analyse. Denne foregik 

 paa sædvanlig analytisk Maade. Kulsyren blev bestemt i det af 

 Otto Petterson til Kulsyrebestemmelse i Havvand konstruerede 

 Apparat^), der tillader særdeles nøjagtige Bestemmelser af dette 

 Stof. Kiselsyrebestemmelsen blev gjentaget to Gange, de enkelte 

 Bestemmelser afvige kun 0.003 "/o fra hinanden, den højeste er 

 anført nedenfor som den formentlig rigtigste. 



Wilh. Gintl har for 22 Aar siden analyseret den af Laube 

 fra Unartok Kilden hjembragte Prøve af Kildevandet^); hans Be- 

 stemmelser ere til Sammenligning i det efterfølgende anførte 

 jevnsides med mine. 



') Maaske ubetydelig sur. 



^1 O. Petterson og G. Ekman: Skageracks og Kattegats Hydrografi. 



Stockliolm 1891, S. 17. 

 ^) Dr. Wilh. Gintl: "Resultate der Analyse des Wassers von Unartok- i 



Laubes: Geol. Beobachtungen, S. 107-109. 



9* 



