144 



af (len lodrette Isvæg, under den store, nordlige Overflademoræne, 

 saas Isen lagdelt med Støv og Sandstriber. Af Gletscherporte 

 findes flere, hvor svagt mælkede Elve udmunde. 



Disse to Bræer i Bunden af Tasermiut Fjorden synes ved 

 Sammenligning med Kornerups, Steen straps og Holms 

 Beskrivelser M ikke at have forandret sig i de sidste 15— 20 Aar. 



Tasermiut Fjorden er kjendt dels paa Grund af sin over- 

 ordentlige Naturskjønhed, dels ogsaa ved sin efter grønlandske 

 Forhold rige og kraftigt udviklede Plantevæxt. I Tværdaleue, 

 som strække sig ind mellem de høje Fjelde, ere ogsaa alle Be- 

 tingelser til Stede herfor. Pile- og særlig IJirkekrattene, som 

 paa de ydre Øer enten ganske mangle eller ere krybende og 

 forkrøblede, rejse sig og danne næsten uigjennemtrængelige 

 "Skove» med Træer paa 14 — 16 Fods (4 — 5."M.) Højde. Birke- 

 stammernes Tykkelse er heller ikke ringe. Jeg maalte saa- 

 ledes ved Tasersuak to Stammer paa henholdsvis 50 og 52 Cm. 

 Omkreds, Hartz'-^) angiver en Omkreds af 52 Cm. for en Stamme 

 fra Tasersuak Kingua, ja Lieutn. Petersen opgav endogsaa at 

 have maalt en Stamme med en Omkreds paa 86 Cm. Dette 

 overgaar alle tidligere Maal, hvoraf den af Warming^) omtalte 

 Stamme med en Diameter paa 19 Cm. har været den største. 

 Med Hensyn til tykke Træer staar Tasermiut Fjorden dog ikke 

 som noget enestaaende, idet vi af Assistent J. Lund i Syd- 

 prøven modtog Prøver af en Birkestamme fra Agdluitsok Fjord 

 med en Omkreds af 54.4 Cm. og største Diameter 17.5 Cm. 

 Disse veludviklede Træer og Krat findes dog kun paa Steder, 

 hvor Solen stadig kan varme, og hvor der er Læ for Føhnen. 

 At denne sidste er en meget farlig Fjende for Plantevæxten, 

 ser man paa aabne og udsatte Punkter, hvor Krattene ere 



^) Medd. om Gronhmd II, S. 23—24. 



Tillæg В til Rigsdagstidende 1877—78, S. 12. 



Medd. om Grønland VI, S. 173. 

 '') Medd. om Grønland XV. 

 ») Medd. om Grønland XII, S. 7. 



