161 



(S. 105). At begge disse Tal ere meget smaa og kim give et 

 daarligt Begreb om den Erosion , som gaar for sig under 

 Bræerne, ses ved en Sammenligning med de af A. Heiland^) 

 opgivne Tal for nordgrønlandske Bræer, idet han i 1 Kubik- 

 meter Brævand fra lokale Bræer finder fra 75 gr. (Umiatorfik) 

 til 678 gr. (Tuaparsuit i Umanak) og i Brævand fra Indlandsisens 

 Bræer op til 2374 gr. i 1 Kubikmeter Vand (Alangordlek). Endnu 

 større Tal angiver J. A. D. Jensen-) fra det nordlige Syd- 

 grønland, idet han i Isortok Elven, et betydeligt Stykke fra Ind- 

 landsisen, finder 9129 — 9744 gr. Slam i 1 Kubikmeter Vand. 



Ror man op gjennem Tasermiut Fjorden, ses, især paa den 

 sydostlige Kyst ligesom paa Fjeldene omkring Tasersuak Søen, 

 den ene lille Bræ ved Siden af den anden. Ofte ere deres PMrn- 

 felter paa Grund af Terrainforholdene saa ringe, at man undrer 

 sig over, at de kunne existere. Det er i Almindelighed Hænge- 

 bræer med ikke ubetydelige Moræner foran sig, men sjeldent 

 strækkende sig synderlig langt ned ad Bjergskraaningen. Hvor 

 denne er for stejl, brækker Bræen undertiden af og styrter ned, 

 men som oftest er Afsmeltningen stærkere, og den ender da 

 med en Væg uden Brudflader, og som danner en nøjagtig Fort- 

 sættelse af Fjeidskraaningen neden for, hvilket rimeligvis skyldes 

 de varme Luftstrømme langs denne. 



At det udhulende Arbejde, som disse Smaabræer udføre i 

 deres Underlag, ikke er ringe, ses af, at mange af de Bræelve, 

 som løbe ud i Fjorden, ere aldeles hvide; de brede deres mæl- 

 kede Vand ud foran Mundingen i en stor Halvcirkel, der staar 

 med en skarp Grænse mod Fjordens blaagrønne Vand, oven 

 paa hvilket det ligger i et saa tyndt Lag, at man ved hvert 

 Aaretag faar det mørke Fjordvand op. Som Følge heraf er 

 Brælejet i Tidens Løb blevet udvidet og har faaet en Form, der 

 kun kan skvldes Bræens Erosion. Derved dannes de saakaldte 



') Om de isfyldte Fjorde og de glaciale Dannelser i Nordgronland. Archiv 



for Math, og Naturv. Christiania 1876. L S. 110. 

 ^) Meddel, om Grønland II, S. 145. 

 XVI. 11 



