163 



Is fjelde produceres i denne Egn kun af Bræerne i fordre 

 Sermilik Fjord , idet den Is. som kommer fra de ovrige Bræer, 

 ikke kan kaldes andet end store Kalvisstykker. De fleste Isfjelde 

 fra Sermilik (Tab. XIi vise en ganske ejendommelig Bygning, idet 

 deres øverste Del bestaar af en breccieagtig Sammendyngen af 

 store og smaa Isblokke, hvis Mellemrum ere fyldte med sammen- 

 frossen Sne, som oftest mørkfarvet af Støv og finere Moræne- 

 materiale, sjeldnere større Sten, medens deres nederste 

 Parti fra noget oven for \andlinien og nedefter er kompakt, 

 næsten uden Revner og lig de almindelige Isfjelde. Dette 

 øverste, breccieagtige Parti skyldes rimeligvis sammenstyrtede 

 Isrygge og Ispigge paa Bræen, men hvorfor det er saa ualmindelig 

 fremtrædende her, har ikke kunnet afgjøres, da det som omtalt 

 var umuligt at komme Bræen paa saa nært Hold, at man kunde 

 foretage et nøjere Studium af dens Overflade V). 



Blandt de øvrige Isfjelde kunde ikke udskilles særlige Typer ^j, 

 og heller ikke, hvorfra de stammede. De drev dels i Storisen, 

 dels og hyppigst i det til Tider isfri Bælte mellem denne og 

 Land, hvor de kunde tælles i Hundredevis ^), ofte staaende paa 

 Grund mellem Øerne eller i Fjordmundingerne. Til Trods for 

 disse store Mængder, var det yderst sjeldent at se et Isfjeld, 

 der medførte synlige Aloræner. En eller flere svage Støvstriber 

 nær den oprindelige Overflade iagttoges enkelte Gange. Derimod 

 saas kun én Gang i et kæntret Isfjeld store Sten siddende fast, 

 mer eller mindre dybt inde, i den oprindelige Lnderflade. 



I sfjeldenes Transport af Morænemateriale har været et meget 



') Sail. Hammers Omtale af det samme Forhold fra Jakobshavns Isbræ. 

 Meddel, om Grønland IV, .S. 31—32. 



*) Kan sens Forklaring, at Isfjeldene med takket og ujævn Overflade ere 

 de, der endnu sejle paa ret Kjol, medens de taft'elformede Isfjelde ere 

 saadanne, der ere kæntrede rundt og have vendt en plan Brudflade opad, 

 kan næppe være rigtig. Petermanns Mittheilungen, Ergänzungsheft Nr. 105 

 S. 97. 



3) Garde omtaler i Geog. Tidsskrift 1891 — 92, S. 58, at der i dette Far- 

 vand fra et Skibsdæk er talt paa én Gang 700 Isfjelde. 



ir 



