164 



omdebatteret Spørgsmaal. For denne Del af Grønlands Kyst er 

 Transporten meget ringe. Isfjeldene, der stamme fra Sermiiik 

 Bræerne med deres store Sidemoræner og mange Nunataker, 

 medføre som Følge deraf ikke saa lidt Moræne, men de naa 

 kun undtagelsesvis længere end i selve Isfjorden, hvor de efter- 

 haanden gaa til Grunde og aflæsse deres Grus og Sten. 1 Far- 

 vandet uden for Kysten er Morænetransporten ved Isfjelde aldeles 

 betydningsløs, hvilket ogsaa er let forstaaeligt, da de her lig- 

 gende store Isfjelde rimeligvis for stnrste Delen stamme fra 

 Østkysten, i ethvert Tilfælde have tilbagelagt en lang Strækning. 

 Hvad man derfor i Julianehaabs Distrikt ser af fremmede Isfjelde, 

 er kun de mest modstandsdygtige, de, som komme fra Bræernes 

 mægtigste og jævneste Parti, hvor der saa godt som aldrig er 

 Moræner. Isfjelde, der fore Moræner, ere i Almindelighed fra 

 Siderne af Bræerne, ere som oftest kløftede og revnede og have 

 kun faa Betingelser for at kunne existere og for at kunne 

 tilbagelægge længere Strækninger. 



Ved ethvert Isfjeld har den Del af Overfladen, som i længere 

 Tid har været over Vandet, et ganske andel Udsende end den 

 Del, der er eller for nylig har været under Vandet. Den øverste 

 Del viser Sider med friske, mnslede Brud, hvor større og mindre 

 Isslykker ere sprængte ud paa Grund af den Spænding i Isfjeldet, 

 der hidrører baade fra den store Temperaturforskjel i det Indre 

 og Overfladen og paa Variationerne i Døgnets Lufttemperaturer. 

 Det nedre Parti, f. Ex. ved et for nylig kæntret Isfjeld, viser 

 derimod en afrundet og afsmeltet Flade, som dog ikke er glat, 

 men har den ene skaalformede Fordybning ved Siden af den 

 anden, saa at Isfjeldet ser ud, som om det var koparret. Disse 

 skaalformede Fordybninger, som ligge tæt op til hinanden med 

 smalle Kanter imellem, ere ikke cirkelrunde, men polygonale 

 og synes oftest at have en hexagonal Form. Deres Diameter 

 er 10—20 Cm., Dybden kun nogle faa Centimeter. Man kan 

 ikke forklare sig denne Overfladens uensartede Afsmeltning paa 

 anden Maade end ved at antage, at Isfjeldet helt igjennem er 



