166 



kommer ind under Land og ind i Fjordmundingerne, jo liyppigere 

 blive Isflager dækkede af Grus og Sten. At disse belastede 

 Flager af Fjordis kunne drive langt, bl. a. fra de nordlige 

 Fjorde paa Østkysten og om til Vestkysten og give Anledning 

 til en ikke ubetydelig Stentransport, derom vidne f. Ex. Eber lins 

 Iagttagelser ^), ligesom jeg selv af en Grønlænder modtog et 

 Stykke Tertiær-Kul, som han havde taget paa Storisen Vest for 

 Sermersok, og som maa være kommet langvejs fra. Kryokoniten 

 bliver man først opmærksom paa henad Sommeren, naar Sne- 

 dækket er smeltet af Storisen, samt noget tidligere paa de under 

 Vandet udskydende Tunger og Isflager. Den ses da temmelig 

 almindelig som et fint Slam, samlet i smaa Partier, der ere 

 smeltede ned i smalle 1—2 Dem. dybe, cylindriske Huller. 



Storisens ofte pludselige Forsvinden om Efteraaret har 

 stadig været et omdebatteret Spørgsmaal, men forst i de senere 

 Tider er man naaet bort fra alle eventyrlige Forklaringer og 

 kommet til bedre Resultater. De Kræfter, der ødelægge Storisen 

 paa dens Vej mod Nord langs Grønlands Vestkyst, er dels den 

 mekaniske Sønderbrydning ved Brænding, Strøm o. lign., dels 

 den stærke Afsmeltning, naar Isflagerne bevæges ud i den varme 

 og salte Atlanterhavsstrøm i Strædets Midte ^l. Da imidlertid 

 den Hastighed, hvormed Storisen smelter i selve den Havstrøm, 

 hvormed den bevæger sig, mulig ogsaa kunde have Indflydelse. 

 men var saa godt som ukjendt, opfordrede K. J. V. S teen s trup 

 mig til at foretage Smeitningsforsøg med Storisen i Havvandet 

 ved Kysten i Lighed med de Smeitningsforsøg, som han i 1879 

 og derefter Hammer i 1880 anstillede med Bræis^). Til Sam- 

 menligning har jeg da samtidigt smeltet Storis i Luften for at 

 komme til Klarhed over Forskjellen i Smeltningshastighed. 

 Stykkerne tilhuggedes af saa vidt mulig ensartet Is og med en 

 saa regelmæssig Kugleform som muligt. Stykket, der smeltedes 

 i Vand, lagdes i et Net, der holdtes nede under Vandskorpen 

 ved Stenvægte. 



') Meddel, om Grønland IX, S. 264. 



') C. F. Wandel: Medd. om Grønland VII. 



3) Meddel, om Grønland IV, S. 103 ог 64. 



