226 



At Boligen ligger saa langt fra Vandet kunde tyde paa, at 

 det ikke her har været særlig magtpaaliggende at have liurtig 

 og nem Adgang til Søvejen. Sermilik-Fjordens slette Kommu- 

 nikationsforhold kunde være Grunden hertil. Storste Delen af 

 Aaret er Forbindelsen med Omverdenen sikkerlig foregaaet over 

 Land og navnlig til Gaardene ved Tunugdliarlik-Fjorden. For 

 en slig Trafik maatte Boligen netop ligge bekvemt. 



Sluttelig skal jeg anføre, at jeg ved at forfølge den af 

 Holm angivne Sti fra Buin \ til begge Sider har fundet, at 

 den begynder ved Buingruppe A, løber langs Foden af Skrænten 

 til Buin IX , derfra til X for snart efter at dele sig med en 

 Arm over mod Buinerne XI — XIV og en anden, som ender 

 ved Buin XVIII paa Klippevæggen ovenfor de sidstnævnte 

 Buiner. Denne Sti tyder paa stadig Forbindelse mellem de 

 to Buinafsnit og paa, at de have hørt til samme Gaard. 

 Grunden til, at netop disse to Steder ere valgte, er sikkert 

 den, al de ere de eneste Punkter i den ellers bløde Engdal, 

 hvor der er fast undergrund til at bygge paa. Et enkelt af 

 Stederne var ikke stort nok til Anbringelsen af alle de mange 

 Huse, som den store Bedrift, grundet paa Egnens Frugtbarhed, 

 fordrede. 



Jeg skal ikke gjøre Forsøg paa nærmere at udfinde , hvor 

 stort et Kvæghold der har været paa denne Gaard. For at 

 kunne beregne det nogenlunde rigtigt, maatte man vide, om 

 ikke største Delen af de smaa Huse have været Stalde for Faar 

 og Geder, hvilket kunde synes troligt, naar man seer hen, dels 

 til Forholdene i Sagatiden paa Island, hvor Faarene holdtes 

 adskilte, eftersom de vare Malkefaar, Iluufaar med Lam, Beder 

 o. s. v. og dels til lignende Bygningers Tilstedeværelse andet 

 Steds i Grønland, hvor de med mere Sikkerhed kunne opfattes 

 saaledes. Kun saameget tror jeg, man kan sige, at Gaarden 

 har været mindst dobbelt saa stor som den foregaaende (Buin- 

 gruppe 1). 



At der til denne Gaard, som til saa mange andre, har hørt 



