253 



Sommeren gaaer Kvæget i Almindelighed løst omkring for at 

 søge Føde. Ved Narsak komme Køerne i Reglen først ud i 

 Maj Maaned, thi før er der ikke Føde at vente for dem; men 

 saa blive de i Reglen ude helt til Oktober Maaned, ja i hel- 

 digste Tilfælde, naar der er indtraadt en mild Yinter, har man 

 endog seet dem gaa ude ved Juletid. 



Saasnart Kreaturerne nu ere komne paa Stald, maa de selv- 

 følgelig fodres , og der maa være sørget for tilstrækkeligt Hø. 

 Dette er ikke nemt at skaffe i Nærheden, thi vel Andes ikke 

 saa hdt Græs paa Fjældafsatser; men Bjærgningen og særlig 

 Transporten ned ad Fjældene er overvættes vanskelig, dels fordi 

 den Slags Arbejde nu en Gang ikke ligger for Grønlænderne 

 og dels fordi de mangle saadanne Transportmidler som f. Ex. 

 Heste, hvilke Nordboerne jo i gamle Dage have haft. 



Istedetfor en slig vanskelig Indbjærgning, hvortil Nordboerne 

 sikkerlig have været henviste , fordi de ikke kunde gaa andet 

 Steds hen, hvor det var lettere at bjærge, — thi der boede jo 

 andre Nordboer, — sejle Grønlænderne langvejs ud med deres 

 Konebaade, for at hente Ho paa Steder, der ligge Uge ved 

 Kysten og hvor det særlig er friskt og godt som f. Ex. paa 

 Engbund ved Elve o. 1. Steder. 



Samtidig tilfredsstille de deres Trang til Omflakken, gaa 

 paa Jagt eller Fiske. I saa Henseende er det ret mærkeligt, at 

 det ikke altid er de samme Steder, de Aar efter Aar besøge, 

 nej de vexle ; men de have jo ogsaa et forbavsende stort Om- 

 raade, der tillader dem at vrage. 



Til hvert Kreatur regne Grønlænderne, at der som Vinter- 

 foder behøves knap to fuldt lastede Konebaade med Hø. Dette 

 giver ialt c. 16 Konebaadsladninger for Narsaks Vedkommende. 



I de sidste Aar har man hentet Høet paa nedennævnte 

 Steder, paa hvilke der med stor Lethed bjærges følgende Antal 

 Konebaadsladninger : 



I Tu nugdliarfik- Fjorden: ved Kagsiarsuk 1, Niigarsuk 3, 

 Isomiut 3, Sidlisit 2, Musartut V/2, Ipiutak 1, Nunasarnak 2. Paa 



