295 



Jeg antager, at Ruinerne danne en Gaard for sig, i saa Til- 

 fælde rimeligvis Præstegaarden — dog kan dette ikke bevises, 

 før den store Tomt Nord for Kirken bliver undersøgt. 



G). Vi komme nu til Ruinerne Vest for Kagsiarsuk, som 

 i VI Hefte ere betegnede ved «Fjældbygden». 



De omfatte syv Ruiner: 



IVr. 28 (VIII), en stor Gede- eller Faarefold nedenfor Vand- 

 faldet, samt ovenfor samme : 



INr. 29 (VII), en lille Gede- eller Faarestald med tilhørende 

 Fold. 



Pir. 30 (VI), et lille Hus, formentlig til Geder eller Faar. 



IN'r. 31 (I) og Nr. 32 (II) ere to Kreaturstalde af den sæd- 

 vanlige Art med Stald i den ene, Hølade i den anden Ende. 



Ved østre Ende af dem sees nogle firkantede, næppe syn- 

 lige Indhegninger af enkelte Rækker Sten, rimeligvis Hegn om 

 Høstakke. Fra den ene til den anden Rygning synes at have 

 været enten en Brolægning eller en oprindelig overdækket Gang. 



Sr. 33 (III og IV). Da ingen af de øvrige Ruiner var Bolig, 

 foretoges nogle mindre Gravninger i og i Nærheden af denne 

 Ruin, som var den eneste , der synes mig at kunne være an- 

 vendt til Beboelse. Det viste sig, at de to Ruiner, III og IV, 

 som af Groth ere tegnede som to særskilte Huse , i Virkelig- 

 heden kun ere en c. 50 Fod lang og c. 14 Fod bred, i ßre Rum 

 delt. Bygning. Fra alle fire Rum føre Døre ud i det Fri. 

 Husets Ydermur er bygget af Sten med Tætning. Nogen Mød- 

 ding opdagedes ikke i Nærheden. Husets ringe Bredde lyder 

 paa, at det er en af de sædvanlige flerdelte Gede- eller Faare- 

 stalde, mulig med Hølade i et enkelt af Rummene. 



?ir. 34 (V), har meget uregelmæssig Grundplan og er bygget 

 af Sten uden Tætning. Det er en bile Gede- eller Faarefold. 



Ingen af Ruinerne i «Fjældbygden» er saaledes Bolig, men 

 de maa alle ansees for Stalde eller Folde, som sikkerlig have 

 været knyttede til en af Gaardene ved Kagsiarsuk. Afstanden 

 mellem Gaardene og Staldene er i Virkehgheden ikke større. 



