357 



(le foranførte Ruiner og ligger paa stærkt faldende Terrain, 

 saaledes at dens øverste Del ligger meget over den nederste. 

 Bredden er 80 Fod langs Stranden og 60 Fod vinkelret paa 

 samme. 



Slige aabne Indhegninger træffes ogsaa andre Steder (f. Ex. 

 ved Ruingruppe 1 og 6). 



De have aabenbart ikke været bestemte til for længere Tid 

 at indeslutte Hjordene — dertil anvendtes sikkerlig de mindre 

 og høje Folde; — men snarere været Steder, hvor Hjordene 

 ere drevne sammen, naar de f. Ex. skulde klippes. 



Det hele Etablissement er sikkerlig Stalde med tilhørende 

 Folde for de Hjorde (Beder o. s.v.?), som benyttede de langt 

 bortliggende Græsgange. Afstanden til Gaarden ved Igaiiko er 

 c. 1 dansk Mil. Andre lignende Etablissementer træffes længere 

 Syd paa, men nærmere Gaarden ved Sigsardlugtok, til hvilken 

 de muligvis høre ; de ville blive omtalte nedenfor. 



Hermed ere alle de Ruingrupper (47 — 56) omtalte, som 

 jeg skjønner paa nogen Maade kunde have staaet i nærmere 

 Forbindelse med Gaarden ved Igaliko. 



Denne er absolut den af alle Ruingrupper, som har de 

 største Stalde for Køer, og hvortil der har hørt de største 

 flade Græssletter, som naturligt vare Betingelsen for et stort 

 Kohold. I Sammenligning med andre Gaarde, f. Ex. med 

 Kagsiarsuk ved Tunugdliarfik-Fjorden, ere Fjældgræsgangene for 

 Geder og Faar derimod ikke bedre. Saavel Egnene mellem 

 Tunugdliarfik- og Sermilik- som mellem Igaliko- og Agdluitsok- 

 Fjorden have derimod langt rigere Fjældgræsgange. 



Der er intet som helst, der tyder paa, at Gaarden ved 

 Igaliko (ejheller den paa Tangen) har haft jævnlig Forbindelse 

 ad Søvejen gjennem Tunugdliarfik; thi der findes ved de to 

 Bugter paa denne Side af Tangen ingensomhelst Bygninger 

 eller Etablissementer, som kunde tyde herpaa. Var det Til- 

 fældet, at Skibsfarten til Gaarden ved Igaliko i Nordboernes 

 Tid jævnlig havde fundet Sted gjennem TunugdliarOk-Fjordeu, 



