359 



Næsset Nord for Bugten, hvor den er meget stejl, af lavere og 

 ikke slet saa stejle, kratbevoxede Fjældsider, nemlig de vestlige 

 Skraaninger af den Fjældryg, som adskiller Igaliko-Fjorden fra 

 den omtalte store Lavning. Et enkelt Sted findes Ruiner af 

 Folde, ligesom der paa et lille Stykke Underland ved Л tan i - 

 kerdluk findes Ruiner af en Gaard. 



Den store Bugt ind til Ragsiarsuk — eller om man 

 vil Fjordens østre Arm — er omkrandset af lioje Fjælde ; 

 men der findes dog, foruden ved Kagsiarsuk . tillige Ru- 

 iner af Gaarde ved Inugkuagsak og I ter dl ak. Ved Fmig- 

 kuagsak udmunder en overmaade prægtig Elv. som kommer fra 

 Indlandsisen. Den medfører Ler og Grus. der har fyldt Bug- 

 tens Inderste. 



Ved Foden af Fjældet Ak u li а ruse к Nord for Bugten 

 skyder et fladt Terrain sig ud mod Syd. Mellem to lange Næs 

 ligger en god Havn, den saakaldte «Foxhavn». ved hvilken 

 der findes et Par ubetydelige Ruiner, c. ^4 Mil længere mod 

 Nord ved Isotarfik (Holms Irosumiut) ligger en Gaard paa et 

 med Mose bedækket Underland. Vi ere nu inde i det inderste af 

 Fjorden, hvilken ovenfor er beskreven, og træffe langs Nord- 

 østsiden af Fjorden kun stejle Fjældsider med saa godt som 

 intet Underland. 



Først ved Igaliko-Tangen falder Terrainet fra begge Sider 

 ned til den nogle Hundrede Fod høje Slette. 



Paa Grund af Mangelen paa større Ismængder i Fjorden er 

 Fangsten af Sælhunde ikke saa stor som i de tidligere nævnte 

 Fjorde. Fiskeri paa de sædvanlige Fjordfisk er ikke overvættes 

 rigt; Lax tages i de store Elve i den indre Del af Fjorden; 

 af og til skydes en Isbjørn og Fuglevildt og Harer træfles i 

 Mængde ved Kagsiarsuk og i Egnene Syd derfor. Jagten og 

 Fangsten drives fornemmelig af Igalikoerne og da særlig i den 

 uordre Ende af F"jorden. 



Af Gronlænderne fra .lulianehaab drives Jagt og Fiskeri i 

 den sondre Del. 



