374 



Da Kirkegaarden ikke lovede noget Udbytte , som kunde 

 staa i rimeligt Forhold til den Tid , som vilde medgaa til en 

 systematisk , grundig Undersøgelse , foretrak jeg at udgrave 

 Boligen, som viste sig at ligge tæt 0. for Kirken. 



Fra Kirkegaarden har der været Udgang saavel paa søndre 

 som paa nordre Mur. 



Ved Kagsiarsuk, hvor Sydostvinden ikke virker stadig i 

 samme Retning, men staaer i Pust ud af Dalene fra forskjellige 

 Retninger, ere de Forhold, som ellers i Almindelighed ere en 

 Følge af dens Virkninger, ikke tydelige. Her giver den i Stedet 

 for Anledning til en ikke ubetydelig Sandflugt. 



Foruden Graniten findes der i Nærheden , efter Cand. 

 Jessen, nemlig ikke saa lidt Syenit, der forvitrer let og 

 paa Overfladen danner store vegetationsløse Gruspletter. S. for 

 Kagsiarsuk, mellem dette Sted og Ruingruppen (67) 2^/2 Kvartmil 

 borte, findes en saadan Dal at have fuldstændig Karakter af et 

 Klitlandskab. Desuden bringer den store Elv. der kommer fra 

 Indlandsisen, og som udmunder i Fjorden mellem Ruingruppe 

 64 og Kagsiarsuk (66), betydelige Mængder Sand og Lerslam 

 med sig ud i Bugten, hvor det har opfyldt den inderste Del, 

 der med Lavvande ligger tør. 



De højtliggende, store Terrasser fra Istidens Slutning ere 

 undertiden nøgne og levere tildels Materiale til Sandflugten. 

 Denne har delvis fyldt og dækket flere af Ruinerne ved 

 Kagsiarsuk og særlig dem nærmest O. for Kirken, hvor Ter- 

 rainet ganske ligner en Klit med mægtige Marehalmstuer. 



Takket være denne Sandflugt kunne vi nu glæde os over 

 paa dette Sted at finde den bedst bevarede Bolig, som Expedi- 

 tionen har seet i de af den undersøgte Egne i Julianehaabs 

 Distrikt. Rummene ere her blevne fyldte med Flyvesand, inden 

 Murene have faaet Tid til at styrte sammen. 



Det forbavser derefter ikke, at Botanikeren Vahl efter sit 

 Besøg paa Stedet meddelte , at Kirkeruinen syntes anbragt paa 



