384 



Hvalros, Remmesæl, Fjordsæl, Svartside, Blæresæl, Rensdyr, Ged, 

 Faar og 0\e, samt af flere ubestemmelige, store Hvalknogler. 

 Øjensynlig er Laget dannet gjennem en lang Periode ; meget 

 Sand tyder herpaa. 



Idet jeg angaaende de øvrige ved Kagsiarsuk forefundne 

 Ruiner ganske henviser til Kapt. Holms Beretning (VI Hefte, 

 Pag. 113—121), skal jeg kun bemærke, at det synes som om 

 Bedriften ikke har været af nogen større Art, eftersom der 

 ganske mangler de større Stalde med Baasesten , som findes 

 andre Steder, hvor Egnen er ligesaa gunstig for Kvægavl 

 som her. 



Ruin Nr. X er sikkerlig en Gede- (Faare-) Stald (3 x 10 Skr.) 

 med en mod S. vendende firkantet Indhegning (6 X 10 Skr.) 



Ovenfor paa Fjældet ligger ?ir. XI, den oftere omtalte runde 

 Ruin. Jeg anseer den for en større Gedefold. 



Et godt Stykke S. for Kirken ved den søndre Side af et 

 Klippeparti, som er angivet paa Kaartet, ligger en langagtig, i 

 to Rum delt Fold, hvis nordre Side er Klippevæg, (den er 

 12x42 Fod). 



I Sammenligning med Boligens Størrelse er det ringe Antal 

 af Udhuse paafaldende, thi selv om nogle af de mindre Huse 

 have været til Køer, ere dog de fleste vistnok Gedestalde. 



Ved Siderne af den Ryg, paa hvilken disse ligge, er 

 der fundet Spor af Staldmøddinger. 



Muligvis har den c. 2V2 Kvartmil S. for Kagsiarsuk liggende 

 Ruingruppe (67) hørt til Gaarden her, hvorved denne jo vilde 

 blive betydelig mere egnet til at give Underhold til en Prælat 

 eller Præst. 



Jeg søgte selvfølgelig at se paa Ruingruppen ved Kag- 

 siarsuk under det Synspunkt, at den var det gamle Bispe- 

 sæde Gar Ö ar. Medens Boligen vel syntes at kunne have 

 været Bispesæde paa Grund af sin Størrelse og hele Ind- 

 retning, ere jo, som vi have seet. Udhusenes Størrelse 

 ringe, endvidere findes absolut intet Sted i Nærheden, som 



