427 



Sider af en Midtergang. Desuden findes andre Variationer, 

 som dog i det Væsentlige nærme sig til de omtalte Typer. 



Væggene have vistnok ikke været højere end godt Mands- 

 højde , de ere opforte af Græstørv og Sten , Lag paa Lag. Et 

 enkelt Sted er truffet en .Mur af Ler, der hvilede paa et Fun- 

 dament af Sten. I Hustomterne er der fundet en Mængde for- 

 kullede Træstykker af Birk samt Fyr og andet Naaletræ. Største 

 Delen af dette Tømmer maa antages at være Drivtommer . men 

 man kan vist desuden antage, at meget til Tider har været 

 indført, formentlig fra Norge. Noget Trægulv har ikke kunnet 

 paavises i Boligerne: i Heglen har Gulvet været af faststampet 

 Ler eller Grus; men usandsynligt er det dog ikke. at der 

 enkelte Steder har været Trægulv; thi paa Bunden af nogle 

 Rum er fundet store Lag af Trækul , uden at det dog kunde 

 konstateres, om de hidrørte fra nedstyrtet Tag eller fra et Gulv. 

 Dørene have haft store, flade Sten som Overliggere. Ild- 

 stederne have enten været dyhe, forsænkede Huller, omgivne af 

 Randsten, eller simpelthen været anbragte paa flade Sten. Langs 

 Væggene i Rummene er truffet Forhøjninger indtil 8 Fod brede 

 og godt 1^/4 Fod høje. hvoraf nogle formentlig have været 

 Sovebrixe. At man har været omhyggelig for ikke at faa Fug- 

 tighed i Husene, kan sees af de Afløbsrender, som enkelte 

 Steder findes. Hvorledes Taget i disse Boliger har været, kan 

 ikke bestemt siges, men da der enkelte Steder synes at være 

 mere nedfalden Mur ved Gavlene end langs Sidevæggene, synes 

 det troligt, at det har været et Skraatag, vistnok dog ikke med 

 nogen stor Heldning. 1 dette Tag. der vel nærmest har været 

 dannet af et Græstørvlag over Sparreværk , have formentlig 

 Lysaabningerne eller Rogluillerne siddet. Saadanne omtales jo 

 i Fostbrødre Saga. 



Lige i Nærheden af Boligerne, ja ofte tæt sammenstillede 

 med disse, sees nogle smaa. firkantede Bygninger, der dels 

 have været Opbevarings- eller Forraadsrum {utibiu-), maaske 

 Smedje (smidja) og Nødtørftshus [salerni, kamarr). I Bo- 



