430 



overmaade stort, derimod har der sikkeriig overalt været holdt 

 større Hjorde af Geder og mindre af Faar. Foder til Brug om 

 Vinteren er sikkerlig fuldt saa meget skaffet til Veje fra Fjæl- 

 dene som fra Underlandet. 



Foruden de omtalte Huse findes i Reglen paa Nordbo- 

 gaardene flere mindre, firkantede Huse, som formentlig have 

 været Forraads- eller Tørrehuse. Enkelte af dem ere anbragte 

 paa høje og tørre Steder i større og mindre Afstand fra Bo- 

 ligerne. De ere som oftest byggede, ligesom Høladerne , af 

 Sten uden paaviselig Tætning. Slige Konstruktioner skulle ikke 

 have Forbilleder paa Island, men minde maaske snarere om 

 tilsvarende i Norge, hvilket vilde være ganske naturligt, eftersom 

 Grønland jo allerede ved Лаг 1261 kom under den norske 

 Krone, hvorefter Forbindelsen med Omverdenen fortrinsvis skete 

 over Norge. Medens saaledes Gaardeue umiskjendelig i Hoved- 

 sagen ligne de gamle islandske, kan man altsaa dog samtidig 

 tilsyneladende spore en norsk Indflydelse, eller i alle Tilfælde 

 en Strømning fra Øst. 



Ved Stranden i Nærheden af Gaardeue træfles af og til 

 slige Ruiner netop paa Steder, hvor der er den bedste Lan- 

 dingsplads for større Fartøjer. 



Skure til Fartøjer har jeg ikke kunnet paavise, derimod 

 maa det antages, at enkelte mindre Huse i Nærheden af Stranden 

 have kunnet bruges som Baadeskur eller i alle Tilfælde til Op- 

 bevaring af Baadegrejer og Fiskeredskaber. 



Endelig skal af Ruiner endnu nævnes de talrige Folde, 

 Indhegninger og Hytter, som have været knyttede til Nord- 

 boernes saa betydningsfulde Kvægavl, hvilke ikke her nærmere 

 skulle beskrives. 



At Nordboerne have drevet Jagt paa større Pattedyr er 

 aabenbart; Fund i Kjøkkenmøddinger af disses Knogler vise jo 

 dette; at de endvidere have fanget Ræve i Fælder, er sand- 

 synligt, thi overalt i Nærheden af Nordboruinerne træffes saa- 

 danne. De ligne ganske de nuværende Grønlændei'es og bestaa 



