14 SKOGSFÖRSÖKSANSTALTEN 1918— 1921 [14] 



tid och fördelar kostnaderna på ett större antal är. Vid svenska skogs- 

 försöksanstalten har jag tänkt mig en medelväg. Som ovan visats har 

 ej så omfattande material kunnat anskaffas, varför man i stället måste 

 vänta längre tid än vad mången skogsman kanske trott, innan det är 

 skäl kosta arbete på produktionstabellernas uträknande. 



Det torde i detta sammanhang vara av intresse att meddela huru stort 

 material, som insamlats vid andra försöksanstalter och vilken tid det 

 krävt, innan materialet ansetts moget för bearbetning. — I Schweiz på- 

 börjades exempelvis liknande undersökningar år 188S och publicerades 

 härpå byggda erfarenhetstabeller efter svag gallring år 1907 eller först 

 efter 19 år, ehuru en särskilt skogsmatematiskt tränad person varit an- 

 ställd uteslutande för dessa undersökningar. Materialet omfattade för 

 gran 127 ytor i låglandet och 88 i alptrakterna med sammanlagt 441 

 uppskattningar. För bok var materialet 141 ytor med sammanlagt 281 

 uppskattningar 



I Tyskland påbörjades undersökningarna beträffande tallen 1876 och 

 publicerades materialet av WEISE redan 1880. SCHWAPPACH utgav sin 

 första tallproduktionstabell (svag gallring) år 1889, grundad på ett ma- 

 terial av 127 ytor. Ny upplaga härav utkom 1896, grundad på 146 

 ytor med 316 uppskattningar. Först år 1908 utkom produktionstabell 

 för tall efter stark gallring. Denna stödde sig på 144 ytor med 587 

 uppskattningar, varav dock kanske ej ens hälften verkligen represen- 

 terade stark gallring. 



I Danmark har skogsförsöksanstalten grundat goda produktionsta- 

 beller för bok på endast 1 1 försöksytor, vilka dock behandlats och upp- 

 skattats många gånger. De äldsta ytorna härstamma från år 1852 och 

 publicerandet skedde 191 4. Av de it ytorna hade 



1 uppskattats 3 ggr, 



1 » 4 » 



2 » 6 » 

 1 » 7 » 

 5 » 8 » 



1 » 10 » , d. v. s. sammanlagt 76 uppskattningar. 



b. Beståndsvårdsåtgärder. 



Gallringsfrågan har under den gångna perioden varit skogsavdelningens 

 huvuduppgift; under denna tid ha tillkommit 112 nya ytor. I ta- 

 bell 3 visas huru de olika gallringssystemen och gallringsgraderna äro 

 representerade för olika trädslag. Vid de upprepade revisionerna har 

 det kunnat konstateras starkare tillväxt vid de starkaste gallringarna. 



