[17] II. SKOGSAVDELNINGEN 17 



vars hjälp man skulle kunna mäta gallringseffekten. Det är nämligen 

 ej nog att kunna t. ex. konstatera ökad tillväxt vid viss gallringsstyrka, 

 utan huvudsaken äro de dimensioner, på vilka kubikmassan fördelar sig i 

 ena eller andra fallet. Att på ett oangripligt sätt enkelt demonstrera änd- 

 ringen i dimensionsfördelningen är tämligen svårt. Bästa uttrycket för 

 de vunna resultaten vore givetvis, om man kunde mäta de ekonomiska 

 fördelarna av den ena eller andra behandligsmetoden, och härvid måste 

 även hänsyn tagas till att avkastningen utfaller i olika stora mängder 

 på olika tider vid olika behandling. Genom att föra noggrann ekono- 

 misk statistik över de värden i kronor, som faktiskt producerats på de 

 olika ytorna, synes problemet vid första påseendet lätt böra lösas. Men 

 den metoden skulle ofta ge missvisande resultat. Dels äro posterna för 

 små för att värdesiffrorna skola kunna fä någon säkerhet och dels växla 

 konjunkturerna, penningvärdet, vinterföret och andra klimatiska omstän- 

 digheter etc. alltför mycket, för att man skall kunna våga räkna ränta 

 på ränta på dylika siffror, som måste bli ytterst variabla. Det fordras 

 därför att man förskaffar sig fasta skalor, som ange förhållandet mellan 

 värdet av en kubikmeter virke inom olika dimensionsklasser för olika 

 ålder på skog av viss kvantitet. För objektiv mätning av gallringseffek- 

 ten är en dylik skala mycket nödvändig, och en hel del arbete torde 

 böra nedläggas på dess upprättande. 



3. Sjukdomar och skador på träden. 



Vid undersökningarna å gallringsytorna göras alltid anteckningar om 

 skador och sjukdomar. Sålunda har tidigare studerats snöskadornas 

 omfattning i gallrade bestånd. Ett nytt tillfälle härtill har erbjudit sig 

 i höst, då vid den starka oktoberstormen, åtföljd av våt snö, flera 

 försöksytor ramponerats å kronoparkerna Lilla och Stora Svältan i Väster- 

 götland. I vad mån yngre snöböjda tallar kunna repa sig har varit 

 föremål för en mindre undersökning av assistenten MATTSSON MÅRN. 



Rötans spridning i toppbrutna granar har varit föremål för anteck- 

 ningar å försöksytorna. Ett flygblad härom kommer inom kort att pu- 

 blicerats av föreståndaren. 



Över Pcridermiums uppträdande föres en noggrann statistik å pre 

 ytorna, en statistik, som med tiden kan bliva av värde. 



4. Skogsträdens raser och främmande skogsträds användbarhet 



i landet. 



Tyskt gr an frö har försökts å trenne kronoparker samt i samarbete 

 med skogspersonalen å ytterligare ett par platser. Vid senaste revi- 

 sionerna har det — • anmärkningsvärt nog — - visat sig att mellan- och 



2. Meddel. /rån Statens Skogsförsöksanstalt. Haft. 19. 



