18 SKOGSFÖRSÖKSANSTALTEN 1918—1921 18 



sydeuropeiskt granfrö- givit upphov till minst lika goda och kraftiga 

 plantor som svenskt i sä nordligt klimat som Jämtlands (Bispgården). 

 Befintliga ytor revideras och skötas fortfarande, varjämte tillfälle till an- 

 läggande av ett par proveniens- och ras-ytor kan erbjuda sig å Siljans- 

 r ors försökspark. 



Lärk. Det befintliga fasta provytsmaterialet i olika lärkbestånd bör 

 givetvis allt fortfarande revideras. Under berättelsetiden har insamlats 

 lärkfrö från skilda moderträd, från såväl raka som krokiga. De härav 

 uppdragna plantorna tyckas redan som 3-åriga visa något utslag ■ — ■ de 

 krokiga träden ha givit upphov till mycket större procent krokiga och 

 buskiga plantor än de raka. Av dessa plantor komma bestånd att an- 

 läggas både å Omberg och Siljansfors. 



Silvej-gran. I detta trädslag har under berättelsetiden kunnat anläggas 

 5 nya ytor. Ytterligare några ytor i detta trädslag borde man försöka 

 få tag uti, innan en kortare redogörelse om silvergranens växt i Sverige 

 kan lämnas. Av intresse kan det vara att meddela, hurusom silver- 

 granens tillväxt ä Omberg mycket nära överensstämmer med vad danska 

 skosrsförsöksanstalten funnit å Bornholm. 



5. Undersökningar rörande skogsmarken. 



Dessa frågor falla i regel under naturvetenskapliga avdelningens un- 

 dersökningsområde. Under denna rubrik har dock i programmet stått 

 skogsavdelningens undersökningar över ljunghedarnas utbredning och 

 produktionsmöjligheter. Att utredningen härom ej ännu publicerats, har 

 huvudsakligen berott på att för knappa tryckningsanslag funnits till- 

 gängliga. Först under ar 1922 torde tillräckliga medel stå till försöks- 

 anstaltens förfogande, och då bör avhandlingen om ljunghedarna force- 

 ras, särskilt som under år 1921 flera ytor, som avse att belysa ljung- 

 hedarnas produktion, reviderats. En förelöpande kortfattad utredning i 

 frågan har föreståndaren publicerat i lantbruksakademiens handlingar och 

 tidskrift år 1921. 



Vissa praktiska sidor av markundersökningarna torde särskilt kunna 

 utföras å försöksparkerna, såsom betydelsen av risets kvarliggande å 

 hyggen samt i gallringsytor m. m. 



6. Försöksparkerna. 



I det föregående har under nästan alla programpunkterna talats om 

 försöksparkerna och vad som ä dem kan utföras. Det torde dock un- 

 der ovanstående rubrik vara lämpligt meddela ett och annat, som ej 

 haft plats i det tidigare programmet. 



