20 SKOGSFÖRSÖKSANSTALTEN 19 18—1921 [20] 



§ s. 



Av Statens skogsförsöksanstalt utsynat eller fällt virke skall så snart ske kan anmälas till 

 Bergslagets skogsförvaltning. 



§ 9. 



Statens skogsförsöksanstalt skall i fråga om dagsverkspriser samråda med Bergslagets 

 skogsförvaltning i orten. 



§ 10. 

 Bergslaget upplåter till Statens skogsförsöksanstalt följande utrymmen vid Siljansfors: 



A) Skogsmästarebostad om tre rum och kök å nedre botten i huvudbyggnaden jämte 

 vedbod, källare och svinhus. 



B) 3 rum å övre botten i huvudbyggnaden. 



C) Del i bagare- och tvättstuga samt materialbod. 



D) Cirka i har öppen jord vid huvudgården för trädgård och plantskola. 



§ II. 



Statens skogsförsöksanstalt skall erlägga till Bergslaget som hyra för i § 10 omnämnda 

 utrymmen samt för nödig vedbrand ett belopp av ioo kr. per månad. 



§ 12. 

 Tvister rörande tolkning och tillämpning av detta avtal må icke draga-, inför domstol 

 utan avgöras på sätt lagen om skiljemän stadgar. 



Stockholm den 5 mars 192 1. 



Stora Kopparbergs Bergslags Aktiebolag. Styrelsen för Skogshögskolan och Statens 



O. SÖDERBERG. skogsförsöksanstalt. 



_ „ , nw . c .. , , ... ARVID LINDMAN. 



Generalkonsul Olof A. Söderbergs egenhan- 



diga namnteckning bevittna: Gunnar Schotte, 



I. FOUGSTEDT. O. ARDELL. föredragande. 



/ Nils J lass berg. 



Kartläggning och taxering av Si/jansfors försokspark. Vid över- 

 tagandet av Siljansfors var det av vikt dels att noga utmärka gränserna 

 på marken av det område, som skulle disponeras, dels att fä en pålitlig 

 och noggrann kartläggning av området, uppdelat på skilda bestånds- 

 typer, och dels att skaffa sig uppgift om virkesförrådets storlek, fördel- 

 ning och beskaffenhet. Yttergränsernas utmärkande ombesörjdes av- 

 bolaget, de övriga förrättningarna utfördes under ledning av skogsav- 

 delningens assistent efter gemensamt med föreståndaren uppgjord plan. 



Siljansforsområdet karaktäriseras av starkt bruten terräng, varför en 

 på vanligt sätt anordnad mätning erbjuder stora vanskligheter, enär 

 kontrollen över de sträckmätta längderna ej blir nog effektiv. Därför 

 introducerades för första gången i större omfattning teodolitmätning i 

 den skogliga praktiken. Kartan upprättades i skalan 1 : 4000 och stom- 

 kartan inmättes med teodolit, varvid tvenne stora polygontåg framfördes 

 med resp. 8 km:s och i 1 /^ mils omkrets, Härvid utlades sammanlagt 

 157 fixpunkter, mestadels borrhål i jordfasta stenar, men å myrmark- 

 träpålar med inslagen spik och på mark, där lämplig sten saknas, ned- 

 slagna järnrör. Ett linjenät med paralleller på var 2oo:e meter hade 

 uppstakats, och parallellernas skärning med polygonsidorna noterades. 

 Polygonerna jämte nämnda skärningspunkter utgjorde sålunda materialet 



