III. NATURVETENSKAPLIGA AVDELNINGEN. 



Förevarande femårsmöte, som enligt för anstalten numera gällande 

 stadgar skulle ha hållits först på eftervintern 1923, kommer å en för 

 naturvetenskapliga avdelningen ogynnsam tidpunkt. Stora och omfat- 

 tande undersökningar hålla inom vissa områden på att avslutas, men 

 äro icke så långt bearbetade, att man kan uttala sig om resultaten. I 

 andra frågor hålla tjänstemännen på med att utarbeta avhandlingar för 

 anstaltens publikationer. I såväl det ena som det andra fallet torde det 

 ej vara skäl att föregripa resultaten, varför följande berättelse blir helt 

 kortfattad. Med hänsyn till ämnesfördelningen följer jag i huvudsak 

 treårsberättelsen för 19 18. 



1. Föryngringsfrågan. 



De redan förut publicerade undersökningarna angående den betydelse, 

 som humustäckets beskaffenhet har för föryngringen, ha sedan förra mötet 

 fortsatts och kompletterats. I stort sett ha de förut erhållna resultaten 

 bekräftats. I vissa fall ha dock nya synpunkter vunnits, som lämpli- 

 gast sättas i samband med övriga studier över humustäcket, se kap. 

 Undersökningar rörande skogsmarken. 



En undersökning har utförts över den betydelse, som substratets mer 

 eller mindre sura reaktion utövar på tallens och granens groning. Un- 

 dersökningen har avslutats, men ännu icke hunnit publiceras. Som ett 

 för praktiska spörsmål betydelsefullt resultat kan framhållas, att tall- och 

 granfrön gro lika bra i sur råhumus som i mull och att humussyror ej 

 nedsätta deras groningskraft. 



De norrländska tallhedarna, som ännu erbjuda en del gåtfulla problem 

 med hänsyn till föryngringen, böra fortfarande studeras. Tillsammans 

 med skogsvårdsstyrelsen i Jönköpings län har avdelningen planerat en 

 serie skogsodlingsförsök å magra hedar i närheten av Vaggeryd i norra 

 Småland. Försöken, som skola igångsättas nästa vår, avse ej blott upp- 

 dragande av nya bestånd utan ock förbättring av marktillståndet. För- 

 yngringsproblemet i fjällskogen torde även böra upptagas till behand- 

 ling ur markbiologisk synpunkt. 



2. Skogsbeståndens utveckling. 



a. Produktionsförmågan. 

 Inom detta område för anstaltens undersökningar har studiet ax- 

 vegetationsperiodens längd fallit på avdelningens lott. Förberedande 

 studier utfördes sommaren 191 9 och regelbundna observationer an- 



