28 SKOGSFÖRSÖKSANSTALTEN 19 18— 19 21 [28] 



ordnades följande år å sex och sommaren 1921 å nio stationer a olika 

 delar av landet, från Skåne i söder till Lule lappmark i norr. A varje obser- 

 vationsort följes genom mätning årsskottens utveckling hos 10 särskilt 

 utvalda tallar och granar från det knopparna börja svälla på våren till 

 dess årsskotten uppnått sin definitiva längd. Dessutom göras vanliga 

 fenologiska iakttagelser över bladsprickning, bladfällning, blomning. 

 Vid Hoting i norra delen av Västernorrlands län insamlas genom jäg- 

 mästare RONGES välvilliga förmedling observationsmaterial för att utröna 

 de starka gallringarnas inverkan på tallens vegetationsperiod. Detta ma- 

 terial utgöres av i sprit konserverade, på bestämda tidpunkter tagna borr- 

 spån från särskilt utmärkta träd. Det från åren 19 19 och 1920 insamlade 

 fenologiska materialet har preliminärt bearbetats och synes lova en del 

 intressanta resultat. Då frågan om skogsträdens förhållande till klimatet 

 i olika delar av landet fått ny aktualitet genom försöksparkernas an- 

 läggning, vill jag föreslå att dessa undersökningar fortsättas några år 

 framåt. Som de nu äro anordnade ta de ganska liten tid i anspråk och 

 ställa ej heller några större anspråk på anstaltens expensmedelanslag. 



b . Bcståndsuårdsåtgärder. 



A några av skogsavdelningens gallringsytor ha förändringarna i mark- 

 betäckningen studerats efter den RaUNKLER-LAGERBERGSKA metoden. 

 Det huvudsakliga arbetet har dock inriktats på att studera de starka 

 gallringarnas inverkan på kväveomsättningen och övriga processer i hu- 

 mustäcket. Undersökningarna äro förnärvarandc ej avslutade, varför 

 det är för tidigt att yttra sig om resultatet. 



Med den stora betydelse som gallringsfrågan alltmer får i vårt lands 

 skogsbruk vill jag föreslå, att gallringsproblemets fysiologiska sida tages 

 upp till behandling. Jag tänker därvid på sådana frågor som den 

 totala assimilationsytans storlek i gallrade och ogallrade bestånd, föränd- 

 ringarna i ljustillgång och temperatur, trädens reaktion mot ökat ljus- 

 tillträde etc. Dylika studier synas mig vara ägnade att ge ett fastare 

 grepp på gallringsfrågan än vad som enbart kan vinnas genom statis- 

 tisk behandling av provytor och kunna på ett lämpligt sätt komplettera 

 den erfarenhet, som vunnits på dessa. 



3. Sjukdomar och skador å skogsträden. 



Sedan förra berättelsen avgavs, har prof. Lagerberg publicerat sin 

 där omnämnda studie över röta hos toppbrutna granar och dr SylvéN en 

 redogörelse för knäckesjukans uppträdande i Västergötland sommaren 19 17. 



För övrigt har avdelningen ägnat endast föga tid åt hithörande frågor, 

 då tiädpatologien äger en representant vid skogshögskolan och övriga 

 frågor alldeles tillräckligt tagit tjänstemännens tid i anspråk. 



