40 SKOGSFÖRSÖKSANSTALTEN 19 18 — 192 1 [40] 



får tillfälle att syssla med och leda nyssnämnda fröundersökningar, samt då 

 desamma givetvis ej heller helt och hållet låta inställa sig på rent automatisk 

 drift med tillhjälp av skogsbiträdet och annan arbetshjälp, ser jag intet 

 annat val, än att man får avstå från tanken, att norrlandsavdelningen i 

 antydda avseenden skulle kunna föra vetandet och forskningen framåt. 

 Att döma av det intresse, varmed dessa problem omfattats både av 

 norska och nu senast finska forskare, torde det f. ö. ej dröja alltför 

 länge, innan från någotdera av dessa håll vidare utredningar i ämnet 

 komma att föreligga. Försåvida försöksledaren kan tänkas bliva i till- 

 fälle att återupptaga innearbetena redan under senare delen av år 1923, 

 skulle jag vilja föreslå, att frömaterialet till dess bleve förvarat i lufttäta 

 kärl för att i möjligaste mån hindra dess förändring. Möjligen skulle han 

 i så fall kunna återupptaga de avbrutna groddundersökningarna. I själva 

 verket gjordes redan år 1920 en del inredningar i ett av källarrummen 

 på anstalten i syfte att åstadkomma en bättre och mera översiktlig för- 

 varing av fröet. Meningen var att fullfölja detta arbete med att inlägga 

 fröpartierna i lufttätt slutna glaskärl, vilka alltså skulle ersätta de fyra 

 större plåtcisterner, som nu användas för fröets förvaring. Avknapp- 

 ningen på 19 21 års anslag i förening med de betydande utgifter, norr- 

 iandsavdelningen haft att bära för grankottsinsamlingen i höst, har emel- 

 lertid tills vidare hindrat fullföljandet av denna förändring. 



Under alla omständigheter får jag föreslå, att undersökningen av de in- 

 samlade fröproven fortsattes i avsikt att vinna vissa önskvärda kvantitativa 

 och kvalitativa sifferuppgifter. Detta arbete torde kunna utföras av 

 skogsbiträdet med hjälp av tillfällig arbetskraft. Likaledes böra under- 

 sökningarna av groningsförmågans sammanhang med klimatfaktorerna 

 kunna fullföljas. De sammanställningar av meteorologiska data, som 

 bland annat erfordras härför, måste utföras på meteorologisk-hydrogra- 

 fiska anstalten och kunna när som hälst påbörjas, varemot den slutliga 

 bearbetningen och hopställningen av materialet i dess helhet tydligen 

 måste anstå, till dess försöksledaren eller hans ersättare blir i tillfälle att 

 återupptaga innearbetet. 



b) Kottsättningens styrka hos samma trädindivid under olika år ock 

 befintligJieten av en eventuell särprägel hos fröet från visst moderträd. 



Materialet för denna undersökning har utgjorts av den varje år insam- 

 lade totala kottmängden från 20 försöksträd vid Gällivare och 7 vid 

 Bispgården, alla tallar. Under den tid undersökningen pågått, ha föl- 

 jande antal kottpartier insamlats: 



