48 SKOGSFÖRSÖKSANSTALTEN 19 18—192 1 [48J 



Då dessa försök ju' speciellt äro avsedda att studera upp/rysningen, 

 vilken synes vara den faktor, som åtminstone i övre Norrland avsevärt 

 förringar värdet av såddrutornas luckring., och då uppfrysningsfaran kan 

 förmodas vara störst i de klimatiskt hårdare delarna av Norrland och i 

 trakter med hög vinternederbörd, finner jag det icke vara lämpligt att 

 dessa försök förläggas till Svartberget — Kulbäckslidens försökspark. Vida 

 ändamålsenligare torde då exempelvis trakten av Stensele vara. 



De av skogsavdelningen under åren 1912 — 191 7 utförda vår- och höst- 

 sådderna på ytorna nr. 215, 216 och 233, alla belägna i mossrik barrskog 

 å respektive Gästriklands, Bispgårdens och Selets revir, ha under be- 

 rättelseperioden skötts av norrlandsavdelningen. A nämnda fält ha så- 

 lunda under åren 19 18 — 1921 utförts nyanläggning av 8 parceller med 

 en sammanlagd areal av 0,3410 hektar. Samtidigt med höstsådderna ha 

 också revisioner blivit gjorda, i regel omfattande 4 parceller på var yta. 



Med innevarande års sådder ha dessa försök pågått 10 år och skulle 

 nu enligt det ursprungliga programmet vara avslutade. Såsom något 

 särdeles fylligt material, användbart för en allsidigare belysning av det 

 uppställda problemet, kunna emellertid dessa sådder tydligen ej betraktas, 

 eftersom de blott gjorts på mark och i skogstyp av tämligen enahanda 

 beskaffenhet (mossrik barrblandskog å morän) samt med användande av 

 samma kulturmetod, rutsådd med djupluckring. Såsom ett ytterligare och 

 välbehövligt komplement skulle därför de förut omnämnda sådderna i 

 olika beståndstyper tjäna, samtidigt som dessa vore avsedda att giva 

 besked i uppfrysningsfrågan. 



Att en generalisering av problemet ända där hän att omfatta frågan 

 om såddtiden i allmänhet skulle kräva ytterligare systematiska försök och 

 detta hälst på platser med de förmåner, som försöksparkerna kunna er- 

 bjuda, är självklart. När man emellertid under instundande 5-årsperiod 

 har tillgång på dylika parker jämte därå anställd personal, samt frågan om 

 exempelvis fördelarna eller olägenheterna av såddtidens förlängning fram 

 på högsommaren eller rent av eftersommaren m. fl. dylika detaljfrågor 

 onekligen har den största betydelse ej minst för Norrland, så får jag 

 föreslå att detta centrala skogsodlingsproblem nu tages upp i hela dess 

 vidd. 



Under antagande 1:0 att såddserier anläggas på 3 olika platser, exem- 

 pelvis Siljansfors, Svartberget — Kulbäcksliden och en tredje ort med ännu 

 kortare vegetationsperiod, 2:0 att kulturerna göras med V 2 månads mel- 

 lanrum under 5 månader av året, samt 3:0 varje parcell omfattar 300 

 såddrutor i 1,5 m:s kvadratförband, d. v. s. en areal av 2,25X300 kvm. 

 = 7 (noggrannare 6,75 ar), skulle hela denna försöksgrupp årligen kräva 

 2,1 hektar. Fortsättas så sådderna under förslagsvis 3 år, vilket redan 



