[61] ■ VI. SKOGSTEKNOLOGISKA UNDERSÖKNINGAR 61 



läggandet av arbeten i samråd med tjänstemän vid statens provnings- 

 anstalt, skogsförsöksanstalten och skogshögskolan. Kostnaderna för en 

 eventuell teknisk avdelning, som några år i början böra bestridas 

 genom extra anslag, böra föras på skogsförsöksanstaltens stat. Härför 

 talar det nära samarbetet, som är nödvändigt mellan en skogsteknologisk 

 avdelning och de övriga avdelningarna vid försöksanstalten vid plan- 

 läggning av arbetena och vid tagande av virkesprov m. m. Vidare 

 torde en hel del lagringsförsök i skogen och flottningsförsök kunna ske 

 å försöksparkerna, vilket också talar för att en skogsteknologisk avdelning 

 är knuten till skogsförsöksanstalten. Men genom att lokaler nu tills- 

 vidare och sannolikt en lång tid framåt kunna erhållas å provningsan- 

 stalten, knytes ett mycket önskvärt samarbete mellan denna institution, 

 särskilt dess byggnadstekniska avdelning, och de skogsvetenskapliga in- 

 stitutionerna vid Experimentalfältet. Den nuvarande depressionen synes 

 snarare tala för än emot att dessa undersökningar forceras. Dels torde 

 det nu vara lättare än under högkonjunktur att vid undersökningarna 

 binda relativt kompetenta personer, och dels gäller det i dessa tider att 

 just koncentrera sig på sådana undersökningar, som få omedelbar direkt 

 praktisk betydelse för skogsprodukternas tillgodogörande och för exporten. 



Beträffande den tänkta avdelningens arbetsuppgift torde i första hand 

 få hänvisas till den av de sakkunniga gjorda utredningen av den 30 juli 

 19 1 9. Jag har i övrigt samrått i frågan med professor G. LUNDBERG 

 vid skogshögskolan samt avdelningsföreståndaren vid provningsanstalten, 

 ingenjör R. R:SON Schlyter. Med anledning härav får jag ytterligare 

 framhålla följande. 



Det föreslagna samarbetet, där den teknologiska forskningsavdelningen 

 skulle bliva en föreningslänk, mellan skogsförsöksanstalten, skogshög- 

 skolan och provningsanstalten, skulle komma att i hög grad gagna de 

 tre institutionerna. 



Betrakta vi då först undersökningar inom det rena skogsforsknings- 

 området {skogsförsöksanstaltens intressesfär) så bör framhållas, att vi för 

 närvarande veta så ofantligt litet om de svenska trädslagens värde (skogs- 

 teknologiskt sett), deras hållfasthet under skilda förhållanden, deras bränsle- 

 värde och huru jordmånen, exponering, friställning och klimat inverkar 

 härpå. Det tarvas ovillkorligen systematiska undersökningar för att klar- 

 lägga huru olika ståndortsfaktorer påverka virkesbeskaffenheten. 



En viktig fråga i detta sammanhag är att belysa vårföre svenskt virke 

 (såsom t. ex. ek och bok) i mänga fall anses (med rätt eller orätt) mindre 

 värdefullt än utländsk vara. Det är möjligt, att här endast föreligger 

 en fördom, men det är också möjligt att det är den bättre beståndsvården 

 t. ex. i de danska skogar, som gör danskt lövträdsvirke bättre än svenskt. 



