[101] FÖRYNGRINGSFÖRSÖK I NORRLAND 101 



Uppskattningsytor: 



södra Sverige 30 nummer med 32 avd.; Norrland 52 nummer med 53 avd. 

 eller 62 procent i Norrland. 



Gallringsytor: 



södra Sverige 197 nummer med 259 avd.; Norrland 73 nummer med 94 avd. 

 eller 27 procent i Norrland. 



Föryngringsförsök och skogsodlingar med inhemska 

 trädslag: 



södra Sverige 35 nummer med 315 avd.; Norrland 41 nummer med 484 avd. 

 eller 61 procent i Norrland. 1 



Försök med främmande trädslag: 



södra Sverige 76 nummer med 107 avd.; Norrland 7 nummer med 15 avd. 

 eller 12 procent i Norrland. 



Av sammanlagda antalet avdelningar ligga således 48 procent i Norrland. 



I detta fall är dock en jämförelse med antalet nummer eller avdelningar ej 

 riktigt, utan man bör taga vissa speciella frågor och se efter huru antalet ytor 

 fördelar sig i de båda landsdelarna. Taga vi då t. ex. gallrings- och pro- 

 duktionsundersökningar i tallskogar, visar det sig, att skogsavdelningen anlagt 

 85 st. sådana i södra Sverige mot 81 st. på vanligt sätt och 40 på enklare 

 sätt uppskattade i Norrland eller således ungefär lika mycket å båda lands- 

 delarna. Då tallskogen är mera enhetlig i Norrland än i södra Sverige har 

 således här Norrland gynnats på det övriga landets bekostnad. Detsamma är 

 förhållandet med proveniensundersökningarna, där för övrigt inom parentes 

 de av skogsavdelningen anlagda ytorna i Norrland torde vara de mest omfat- 

 tande proveniensförsök, som utförts i något land, och de försök, som hittills 

 mest bidragit att klarlägga skogsodlingsfrågan i Norrland. Skogsavdelningen 

 har nämligen av proveniensytorna anlagt i södra Sverige 14 nummer med 201 

 avdelningar, i Norrland 24 nummer med 388 avdelningar. — Men även om skogs- 

 avdelningen blott ägnat en tredjedel av sin tid åt undersökningar rörande Norr- 

 landsfrågor, så synes mig detta ej så oproportionerligt, då naturvetenskapliga 

 avdelningen använt nästan hela sin tid på norrländska problem. För övrigt 

 ansågs nog tidigare, när de många gallringsytorna anlades, gallringsproblemet 

 viktigast för södra och mellersta delarna av landet, ehuru nu de intressantaste 

 resultaten härutinnan synas komma att visa sig i Norrland. 



Vidstående karta (f ig". 2) visar skogsavdelningens försöksytor i Norrland 

 och Dalarna hösten 192 1. 



Beträffande petitionärernas begäran, att styrelsen skulle å tilläggsstat för 

 år 1922 begära ett anslag av 14,300 kronor (vartill kommer dyrtidstillägg om 

 cirka 5,000 kronor) för att norrlandsavdelningen skulle kunna kontinuerligt fortgå 

 detta år, nödgas jag betvivla — frånsett svårigheten att under nuvarande för- 

 hållanden erhålla större belopp å tilläggsstat — att riksdagen, som redan vid 

 192 1 års riksdag hade tillfälle att taga ståndpunkt till försöksledarens förslag 

 och därom särskilt uttala sig, skulle gå med på ett dylikt anslag. I varje fall 

 skulle ett beslut härom ej kunna bli fattat så tidigt, att ej ändå ett avbrott i 

 norrlandsavdelningens verksamhet delvis måste ske under år 1922. 



1 Fråndragas de till norrlandsavdelningen överlåtna 10 ytserierna, kvarstår i södra Sverige 

 32 nummer med 228 avd., i Norrland 34 nummer med 323 avd. eller 59 procent i Norrland. 



