LARS-GUNNAR ROMELL 



LUFTVÄXLINGEN I MARKEN SOM 

 EKOLOGISK FAKTOR. 



FÖRORD. 



Gasutbytet mellan atmosfären och det översta markskiktet bör ur 

 två synpunkter vara av ekologiskt intresse. Å ena sidan be- 

 höva även i jorden levande organismer och organ syre för sin 

 andning och producera i stället kolsyra. Tillförseln av syre till de bio- 

 logiskt aktiva markskikten liksom borttransporten av den bildade kol- 

 syran, vilken i för höga koncentrationer kan verka giftigt, kan därför 

 vara en ekologisk faktor för dessa organismer. A andra sidan är kol- 

 syran näst vattnet de gröna växternas viktigaste näringsämne, som vis- 

 serligen finnes i absolut taget stora kvantiteter i lufthavet, men i ringa 

 koncentration. Det är därför på förhand ej osannolikt att kolsyreavgiv- 

 ningen från marken kan spela en roll för de gröna växternas kolsyre- 

 hushållning. Åtskilliga från lantbruksbotaniskt håll framförda fakta tala 

 även för att så är fallet, och en nyligen utkommen avhandling av LUNDE- 

 GÅRDH bekräftar detta i så måtto, att den visar hur den från marken 

 avgivna kolsyran har en fundamental betydelse för vissa växter i sko- 

 gens markvegetation. Skogens värsta kolsyreslukare äro ju emellertid 

 skogsträden själva, och deras kolsyrehushållning är ett stort och funda- 

 mentalt, ännu obearbetat skogsekologiskt problem. 



I föreliggande avhandling ses gasutbytet mellan marken och atmo- 

 sfären endast från den förstnämnda, man skulle kunna säga negativa 

 sidan. Synpunkten är alltså att söka utreda, i vad mån de värden av 

 syrebrist resp. kolsyreöverskott, som man påträffar i jordluften, kunna 

 antas vara skogligt-ekologiskt betydelsefulla, framför allt i vårt land. 

 Såväl ur praktisk som rent vetenskaplig synpunkt har det emellertid 

 ansetts lämpligt att även söka utreda dessa värdens beroende av i för- 

 hållande till dem primära och lättare iakttagbara faktorer, och därav har 

 redan nu en utredning angående gasutbytet och dess mekanik blivit på- 

 kallad, enär en något så när tillfredsställande dylik förut ej presterats. 

 Såväl för att denna utredning ej skulle svälla ut oproportionerligt — 

 den har blivit nog lång ändå — som även ur arbetsekonomisk synpunkt 

 har det emellertid ansetts bättre att vänta med en del detaljarbete, som 



