126 LARS-GUNNAR ROMELL [2] 



för den föreliggande- undersökningen kunde undvaras, och i stället ut- 

 föra detta i sammanhang med den undersökning över kolsyrebalansen i 

 skogen, som speciellt efter LUNDEGÅRDiis arbete måste anses påkallad 

 och som upptagits på Skogsförsöksanstaltens program. Jag avser med 

 detta tillsvidare uppskjutna detaljarbete en jämförande undersökning av 

 kolsyreavgivningen från olika marker, som i förening med markluftana- 

 lyser skulle kunna ge ett mått på genomluftningens styrka. I förelig- 

 gande avhandling meddelas endast ett par orienterande dylika bestäm- 

 ningar. 



Den föreliggande undersökningen bör alltså anses som ett led i en 

 större, som omfattar hela problemet om gasutbytet mellan marken och 

 luften, betraktat från skogligt ekologisk synpunkt, både den positiva och 

 negativa sidan därav, som vi nyss formulerade saken. Jag skulle rent 

 av velat titulera avhandlingen »Markens gasutbyte med luften från skog- 

 ligt ekologisk synpunkt, I» eller något dylikt. Jag har ej gjort det, 

 därför att spåren förskräcka: av doktorsavhandlingar med dylika titlar 

 kommer som bekant andra delen ofta ej ut. 



Av så att säga pedagogiska skäl har den i naturvetenskapliga publika- 

 tioner övliga ordningen frångåtts såtillvida att en rätt brett lagd diskus- 

 sion över frågans allmänna läge föregår redogörelsen för huvudparten 

 av de experimentella resultaten och den härigenom rätt kortfattade de- 

 taljdiskussionen på grundval av dessa. Jag har nämligen ansett nödigt 

 att reda upp hela frågan, som i den hittills föreliggande litteraturen så- 

 vitt jag vet ej fått någon genomtänkt, sammanfattande behandling (Cle- 

 MENTS' stora sammanfattande arbete 192 1 är så gott som enbart lit- 

 teraturrefererande och inlåter sig knappt på några diskussioner). Jag har 

 då vidare ansett lämpligt att ta denna utredning först, så att läsaren 

 vid studiet av mina experimentella siffror måtte ha bakgrunden klar. 



Måhända skall någon finna, att den allmänna diskussionen ofta rör 

 sig med lantbruksvetenskapliga erfarenheter i större utsträckning än som 

 är brukligt och passande i en skoglig publikation. Att agrikulturella 

 data tagits till råds i så pass stor utsträckning som skett beror helt en- 

 kelt därpå, att det på viktiga punkter finns av jordbruksforskare samlat 

 exakt kunskapsmateriel medan motsvarande data från skogsvetenskap- 

 ligt håll saknas. 



Avhandlingen framträder vidare i ett ovanligt skick såtillvida att den 

 delvis är tryckt på svenska, delvis på tyska. Detta har ej skett av 

 pedagogiska skäl, utan rätt och slätt av ekonomiska och praktiska. Den 

 vanliga ordningen i Statens Skogsförsöksanstalts Meddelanden är att 

 efter huvudavhandlingen i korpus på svenska följer en resumé i borgis 

 på ett av de tre världsspråken. Nu är saken den, att jag beträffande 



