[9] 



LUFTVÄXLINGEN I MARKEN 



133 



skilja mellan systematiska olikheter mellan olika lokaler, å ena sidan, 

 och variationen å samma punkt å den andra. Vad den senare beträffar, 

 kan man urskilja dels långsamma växlingar efter årstiderna, dels hasti- 

 gare svängningar upp och ned med en varaktighet av någon eller några 

 dagar. De senare vilja vi för korthetens skull kalla den hastiga varia- 

 tionen, de förra den årliga. 



Årlig variation. Den årliga variationens amplitud uppgick i PETTEX- 

 kofers och Wolffiiugels sexåriga serier från Miinchen (WoLFFHUGEL 

 187g) till i medeltal omkring + 60 %, räknat efter månadsmedia (d. v. s. 

 de högsta och lägsta månadsmedia ligga i genomsnitt på ett avstånd 

 från medeltalet dem emellan av vardera 60 % av detta medeltal). Detta 

 både för serien frän 1,5 och för den från 4 m djup. FÖDORS (1882) tre- 

 åriga serier från Budapest visa större variation och för det mesta mindre 

 amplituder, och dessa avtaga mot djupet. 



Följande tabell ger siffrorna. Även de ur FÖDORS material härledda 

 hänföra sig till månadsmedia. 



Tabell III. Amplituder för CO.,=haltens årliga variation, % åt ömse håll. 

 Amplituden der jährlichen Variation der CO», 0/ + und — . 



Vad kurvornas form beträffar, är den särskilt i munchenmaterialet 

 mycket karaktäristisk, i det kurvan omkring maximum stiger och faller 

 mycket brant, medan minimum är mjukt och utdraget. Kolsyrehalten 

 ligger alltså en större del av året närmare minimivärdet än närmare 

 maximivärdet. Toppen på kurvan faller hela tiden någonstädes inom 

 årets tredje kvartal eller på gränsen till det fjärde. Maximets kortvarig- 

 het är än mer utpräglad i RUSSELL & ÄPPLEYARDS (19 15) material. 

 Arskurvorna för kolsyreöverskott och syrebrist äro i detta material två- 

 toppiga med ett vår- och ett höstmaximum, av vilka det förra är star- 

 kast och mest utpräglat. Det infaller med stor regelbundenhet i april. 



Hastig variation. Även den hastiga variationen synes kunna vara 

 ganska betydande. I FÖDORS långa serie av dagliga bestämningar på 

 1 m djup i Budapest (1881 plansch I, kurva 3) förekomma hastiga sväng- 

 ningar av upp till + c:a 50 % av C0 2 -halten. Härvid är ändå ej ett 



