[11] LUFTVÄXLINGEN I MARKEN 135 



syrehalten och syrebristen så gott som undantagslöst stiga med ökat 

 djup. Stegringen är dock ej proportionell mot djupet, utan sker i regel 

 i betydligt långsammare takt ju längre man kommer nedåt. RUSSELL & 

 APPLEVARD funno t. ex. att det ej var någon väsentlig skillnad i jord- 

 luftens sammansättning på 6" och på 18" djup. CO, 7 -överskottet och 

 2 -bristen var i medeltal efter deras siffror på det större djupet endast 

 27 % större än på det mindre, medan ökningen skulle varit 200 %, om 

 stegringen varit lineär. 



Kap. 3. Orsaker till växlingarna i markluftens 

 sammansättning. 



Beträffande orsakerna till alla dessa olika slag av variationer kan man 

 helt allmänt och på förhand säga, att de närmaste måste vara en eller 

 bägge av tvenne: Variationer i oxidationshastigheten i marken och 

 olikheter i gasutbytet med luften. En del av de tidigare författarna på 

 området togo något ensidigt hänsyn till den ena eller andra av dessa 

 faktorer och kommo så till motsägande resultat (jfr litteraturreferatet hos 

 WOLLNY 1880 a). Bäggedera spela alltså en roll. Det är klart, att man 

 kan tänka sig ett visst kolsyreöverskott eller en viss syrebrist uppkomma 

 lika väl genom särskilt stark syrsättning i marken vid normal genom- 

 luftning som genom dålig genomluftning även vid långsam syrsättning 

 i marken. Saken är tämligen självklar, men torde dock förtjäna att 

 uttryckligt påpekas och bör alltid hållas i minnet vid diskussionen. Om 

 man vill t. ex. anföra erfarenheter från Indien, måste man sålunda komma 

 ihåg, att det ej är säkert, att dessa utan vidare kunna tillämpas i 

 tempererade klimat, där omsättningen i marken ej kan väntas uppnå 

 samma intensitet. Det är på förhand rent av sannolikt, att markluft- 

 ningen bör i högre grad vara en ekologisk faktor och ett agrikulturellt 

 problem i Indien än i Sverige. 



Denna förhandsvisdom är ju emellertid i all sin självklarhet rätt mager. 

 Det som intresserar mest, såväl teoretiskt som framförallt praktiskt, är 

 att veta vilka ytterfaktorer, så klimatiska och meteorologiska som kultu- 

 rella, som inverka samt hur och i vilken grad de inverka. 



Redan tidigt jämförde man de observerade variationerna i markluftens 

 sammansättning med variationerna av olika faktorer och fann vissa sam- 

 band. Man fann sålunda ett samband mellan kolsyrehalten på olika 

 ställen och graden av »förorening» med organiska ämnen i jorden (de 

 tidigaste undersökningarna utfördes som nämnt av hygieniker), man fann 

 att kolsyrehalten och syrebristen under för övrigt likartade förhållanden 

 uppnådde större värden under lera än under sand och grus (FLECK 



