[15] LUFTVÄXLINGEN I MARKEN 139 



för kolsyrehalt och syredeficit i jordluften å ena sidan och antalet bak- 

 terier pr gram jord å den andra. 



Det måste anmärkas att såväl dessa sist nämnda undersökningar som 

 så gott som alla man har att hålla sig till gälla åkerjord och ej skogs- 

 mark. Av den ovan refererade litteraturen angående de naturliga oxida- 

 tionsprocesserna i marken är det endast HESSELMANS undersökning 

 och EBERMAYERS kolsyrebestämningar som avse skogsjordar. Det är 

 tyvärr nästan genomgående fallet, så snart det blir fråga om resonne- 

 mang rörande skogens fysiologi, att man måste ta exempel från an- 

 nat håll och tillämpa dem så gott man kan; vi skola nedan se andra 

 prov på samma sak. Som saken nu står, torde det ej finnas någon 

 möjlighet att bedöma, om skogsträdens och markvegetationens rötter, 

 mikroorganismer eller mycelsvampar spela den största rollen som syre- 

 förbrukare och kolsyreproducenter i våra skogsmarker. Det brukar an- 

 föras som en allmän regel, att svampar spela en större roll än bakterier 

 i skogsjord och i sura, tunga, packade och våta jordar, i motsats till 

 vad fallet är i välarbetad åkerjord (jfr t. ex. RAMANN 1905 p. 120 — 121, 

 WAKSMAN i 9 16 a och b, vidare experimentella rön av COLEMAN 19 16). 

 I naturlig torvmark är bakterieantalet ringa (StÅLSTRÖM 1898, Fabri- 

 CIUS & FEILITZEN 1905), men även svamparnas frekvens är liten (Traaex 

 1914). A andra sidan synas en del nyare undersökningar visa, att 

 svamparnas roll i åkerjord kanske något underskattats (KELLERMAN & 

 Mc Beth 19 i 2, TRAAEN 1. c. p. 60, Neller 1918), åtminstone vad 

 gäller cellulosanedbrytningen. 



Ej ens den satsen, vilken måste anses fastslagen för åkerjord, nämligen 

 att det i varje fall är biologiska oxidationsprocesser, som äro orsaken 

 till praktiskt taget hela syreförbrukningen och kolsyreproduktionen i 

 i jorden, kan emellertid anses konstaterad att gälla även föra våra skogs- 

 marker, t. ex. de svåra råhumusmarkerna, då ju HESSELMANS ovan an- 

 förda undersökning för dylika marker snarast synes tyda på motsatsen, 

 om man går efter siffrorna. 



Biologiska orsaker till markluftens variationer. För de marker, från 

 vilka den alldeles övervägande delen av det föreliggande i tab. I sam- 

 manförda analysmaterialet härstammar, är det i varje fall lätt att förstå 

 orsaken till de relationer, som man såväl genom experiment (J. MÖLLER 

 1878, WOLLNY 1S80 a, 188 1, 1882, 1886) som genom jämförande under- 

 sökningar i naturen funnit mellan jordens syreförbrukning eller kolsyre- 

 produktion resp. jordluftens halt av syre och kolsyra under olika års- 

 tider, å ena sidan, samt å andra sidan temperatur, fuktighet och halt 

 av organiska ämnen (jfr. t. ex. SALGER, WOLLNY 1897, LlPMAN, Blair, 

 Mc LEAN & WlLKINS 1 914) i jorden. Syreförbrukning och kolsyre- 



