[si; 



LUFTVÄXLINGEN I MARKEN 



155 



betydelse. Problemet är detta: spela de i marken, i de biologiskt be- 

 tydelsefulla skikten, verkligen förekommande värdena av syrebrist eller 

 kolsyreöverskott en roll för de ifrågakommande organismernas trevnad? 

 Förekommer det, att de kritiska värdena överskridas? Förekomma avse- 

 värda specifika differenser mellan olika förekommande organismers krav 

 i detta fall, tillräckliga och med sådana absoluta värden, att man har 

 anledning anta, att markluftningen spelar en roll som ståndortsfaktor? 



I den ofantliga litteratur, som sett dagen sedan SäUSSURES tid, före- 

 ligga en stor mängd erfarenheter, som mer eller mindre ha intresse för 

 den föreliggande frågan, men trots detta torde man kunna säga, att 

 möjligheterna att i konkreta fall värdera den ekologiska betydelsen 

 av ett givet syredeficit eller kolsyreöverskott i marken ännu i de flesta 

 fall ej är stor. Här nedan en provkarta på de erfarenheter, som man 

 har att hålla sig till. Något fullständigt litteraturreferat har jag så myc- 

 ket mindre haft anledning eftersträva som ett enbart litteraturrefererande 

 arbete om bortåt 200 sidor av CLEMENTS (1921) över dessa saker ny- 

 ligen utkommit. 



I tabellerna IX och X har jag sammanställt experimentellt funna data 

 angående kritiska kolsyre- och syrekoncentrationer för diverse livspro- 

 cesser hos organismer eller organ, som äro hänvisade till livet i jorden 

 eller kunna förekomma däri. Man finner först och främst, att betydliga 

 specifika olikheter förekomma med avseende på de koncentrationer, som 

 kunna uthärdas. Om man överblickar uppgifterna för de lägre kol- 

 syreöverskott och syredeficit, som ha någon inverkan, — tabellerna efter- 



Tabell IX. Kritiska syrgaskoncentrationer, -deficit och -tryck. 

 Kritische Sauerstoffkonzentrationen, -Defizite und -Drucke. 



