192 LARS-GUNNAR ROMELL [118] 



Svårigheter vid provtagningen. Uppsugningen ur jorden av proven 

 gick i ej allt för vattenrik mark utan svårigheter, om man undantar ler- 

 marker (se nedan). I våta marker däremot var provtagningen ytterst 

 besvärlig. Så snart det kommer vatten vid sugningen, följer nämligen 

 nästan alltid en del sandpartiklar o. dyl. med, som lätt stoppa till ka- 

 nalerna i sonden och sugapparaten. I våt morän än provtagningen av 

 denna anledning mycket tidsödande. Rengöringen av sonden, sedan 

 den tillstoppats med sandpartiklar, krävde ofta timslångt arbete. 



I marker med kompakt sprickfri lera yppar sig en annan svårighet, 

 nämligen att ingenting kommer, varken vatten eller luft, även vid den 

 starkaste sugning (omkring 200 mm kvicksilver), som kunde åstadkom- 

 mas med sugapparaten (jfr not p. [116] och anmärkningarna i tab. XIII 

 K — L p. [197]). Mina analyser lämna därför ingen upplysning om sam- 

 mansättningen av luften i marker med kompakt lera. 



Analyssiffrornas betydelse. Alla siffror betyda volymprocent av 

 torr luft. Om temperaturen ej ändras under analysen, behöver man 

 ej införa någon korrektion för att procentsiffrorna skola få denna bety- 

 delse, trots det analyserna gälla fuktighetsmättad luft, ty korrektionen 

 skulle ingå som faktor i både nämnare och täljare och förkortas bort. 

 Den omständigheten, att luften analyseras fuktig, inverkar blott så, att 

 man måste göra temperaturkorrektionen något annan än den eljest skulle 

 varit. 



Kap. 13. Analysresultat. Allmänna drag hos 

 variationen. 



Resultaten av mina bestämningar äro sammanställda i tabell XIII (i 

 tabellbilagan i slutet av avhandlingen). Analyserna avse sammanlagt 

 247 luftprov, de flesta från skogsmarker av olika slag, några få från 

 andra marker till jämförelse. Tabellen är indelad i underavdelningar 

 efter olika marktyper, och avdelningarna för överskådlighetens skull för- 

 sedda med kraftiga rubriker. I tabellen upptagas dels originalvärdena, 

 dels »antagna värden», som i regel äro medeltal av två eller flera enkel- 

 analyser. Hur de bildats framgår i varje särskilt fall av tabellen, då ju 

 originalvärdena äro meddelade. Analyser, med vilka uppenbart någon 

 olyckshändelse inträffat, äro naturligtvis ej medtagna; dessutom äro några 

 analyser kasserade, som givit ett från två andra samstämmande analyser 

 av samma prov så avvikande värde, att de måste anses som förolyckade, 

 ehuru någon olyckshändelse ej direkt iakttagits under analysens gång. 

 Vid begagnande av en apparat, som har de egenheter som den Krogh- 

 ska, är det berättigat att göra så (se KROGH i 91 5). 



