196 



LARS-GUNNAR ROMELL 



.122] 



Det ur ekologisk synpunkt viktiga är att markluftens sammansättning 

 å en viss fläck ej är 'konstant, utan varierande. För att bedöma analys- 

 värdena måste man söka göra klart för sig, vad slags värden de repre- 

 sentera, om de mest närma sig normalvärden, maximi- eller minimi- 

 värden. Den enande synpunkt vi dels ur uppgifter i litteraturen, dels 

 som ett resultat av vår utredning kap. 7 — 8, dels slutligen genom gransk- 

 ning av analysmaterialet tab. XIII vunnit, nämligen att det är vatten- 

 halten i jorden som det framförallt kommer an på, skall hjälpa oss 

 vid detta bedömande. Det är t. ex. rimligt att anta, att mina siffror 

 från norra Sverige 1921 snarast ha karaktären av maximisiffror för syre- 

 brist och kolsyrehalt, då som synes av tab. XIV juli — september äro de 

 regnrikaste månaderna under sommarhalvåret, vid samtidigt hög tempe- 

 ratur, då augusti 1921 uppvisade en nederbörd av ungefär dubbla den 

 normala, då genom direkt iakttagelse konstaterades att marken var 

 ovanligt vattenrik, och då slutligen av föregående erfarenheter framgår, 

 att vintern på våra breddgrader, trots markens vattenrikedom, ej brukar 

 uppvisa något maximum av syrebrist eller kolsyrehalt, helt visst därför 

 att omsättningen då på grund av den låga temperaturen är så svag 

 (jfr kap. 2). Beträffande siffrorna från ljunghedarna på Vallåsen kan det- 

 samma ej så säkert påstås, då september månad i de ifrågavarande 

 trakterna var torrare än normalt. Dock härstamma analyserna från tiden 

 efter en mer än normalt regnrik augusti. 



Amplituden av variationen i olika typer av skogsmark är av mina 

 siffror att döma betydligt olika, som vi skola se i det följande av redo- 

 görelsen för de absoluta värderna under de olika grupperna. 



Variation med olika djup. Vid mina undersökningar ha i allmänhet 

 prov från olika djup tagits på varje lokal. Vid en jämförelse mellan 

 siffrorna från olika djup finner man, att syrebristens och kolsyrehaltens 

 ökning mot djupet i olika marker kan förlöpa väsentligt olika. Som 

 ett exempel på den ena typen kunna följande prov tjäna: 



