[123] 



LUFTVÄXLINGEN 1 MARKEN 



197 



I varje par av tal betyder det första syrebrist, det andra kolsyrehalt, 

 bägge i volymprocent av totalvolymen. De med M utmärkta kolumnerna 

 innehålla medeltal av flere värden å varje djup. Ett värde som avser 

 30 cm djup har fått komma med under rubriken 30 cm (prov 128), ett 

 från 55 cm djup ingår i medeltalet för 60 cm (prov 223). 



I andra fall kan ändringen mot djupet förete en helt annan bild: 



Syrebristen och kolsyrehalten stiga således i vissa marker mot djupet 

 med starkt avtagande hastighet. Ofta är det ingen eller ingen nämn- 

 värd skillnad mellan syre- och kolsyrehalterna på 15 cm djup och dem 

 på 45, 60 eller 75 cm. I andra fall däremot kan syrebristen från ett 

 visst djup och nedåt rentav stiga hastigare än närmare ytan, vilket dock 

 samtidigt ej behöver vara fallet med kolsyrehalten. 



Den förra typen är den vanligaste och synes vara den normala för 

 alla normalt dränerade marker. Förutom de nyss anförda exemplen 

 visa t. ex. serierna under H i tab. XIII (råhumusbokskogar) denna typ, och 

 vi erinra oss (kap. 2), att RUSSELL & APPLEYARD funno ett dylikt för- 

 lopp hos ändringen med djupet i åkerjord. Vi minnas även, att vi 

 (kap. 7) med stöd av föreliggande uppgifter angående fördelningen av 

 aktiviteten i jorden fordrade en form hos kurvorna för p + och p_ av 

 denna typ för homogent lufthaltiga marker. Kurvan synes i våra skogs- 

 marker enligt mina analyser i stort sett vara ännu mycket flackare nedom 

 15 cm djup än vad kurvan fig. 4 (kap. 7, Diffusion, Fall 3) visar. Detta 

 fordrar — under förutsättning av homogen lufthalt — att aktiviteten i 

 de ifrågavarande markerna är ännu mer koncentrerad mot ytan än enligt 

 WAKSMANS siffror fig. 3. Nästan säkert är även så förhållandet t. ex. 

 i de norrländska råhumusgranskogarna. Nästan all biologisk aktivitet 

 torde vara samlad i humustäcket, där huvudparten av alla rötter förlöpa 

 och där svampars och bakteriers verksamhet är koncentrerad, och rå 

 humustäcket ligger där så att säga löst på blekjorden, skarpt avgränsat 

 från denna. 



