224, LARS-GUNNAR ROMELL [150] 



skogsekologisk betydelse och åtminstone till stor del får göras ansvarig 

 för skogens dåliga växt på dylika marker. Nu finnas även inom marker 

 av denna typ avsevärda variationer med avseende på skogens tillstånd, 

 och det var av stort intresse att se efter hur nära i detalj syrehalten i 

 markluften och skogens tillväxt följdes åt. Därför togs en lokal å KjI- 

 bäcksliden till jämförelse, där skogens tillstånd är betydligt bättre, trots 

 vätan. Analyserna visade emellertid ej någon motsvarande bättre syre- 

 tillgång i marken. Det negativa utslaget av denna jämförelse är rätt 

 märkvärdigt. Det synes närmast tala starkt emot det antagandet, att 

 den dåliga markluftningen är en faktor, som väsentligt medverkar till 

 den dåliga tillväxten av skogen å sådana marker som det är fråga om. 

 Utslaget kan tolkas på olika sätt. Dels kan man anta, att marken med 

 den bättre skogen har flere, större eller bättre fördelade andhål i form 

 av torrare fläckar än den sämre. Mina analyser tillåta ej ett omdöme 

 för eller emot detta antagande, de visa blott, att variationen frän punkt 

 till punkt i dessa marker är mycket stor. Det kunde emellertid iakt- 

 tagas, att marken å den bättre lokalen var betydligt ojämn, med grubbor 

 och tuvor, och svår att gå i, i motsats till den jämna och släta marken 

 å jämförelselokalen ej långt ifrån. Detta skulle kunna tyda pä, att de 

 sammanhängande områdena med farlig syrebrist ej äro så stora i den 

 bättre marken som i den sämre. Att avgöra denna sak genom mark- 

 luftanalyser är mycket svårt. Man kan nämligen i regel ej alldeles fritt 

 välja punkterna för provtagningen. An råkar man på sten, än kommer 

 vid sugningen endast vatten, och man måste flytta till en annan punkt. 

 Man törs ej heller ta den nya punkten alltför tätt intill den gamla för 

 att vara säker att ej luft kommer ned genom det gamla hålet och för- 

 falskar resultatet av analysen. 



En annan möjlighet till förklaring av skogens bättre växt å den ena 

 lokalen är kanske den, att syrebristen i marken verkar skadligt åtmin- 

 stone mest indirekt, genom att omsättningen i marken hämmas eller går 

 i en ogynnsam riktning, och att detta kan motverkas av andra faktorer. 

 (Jfr p. [95] — [96] DACHNOWSKIS idéer, samt nedan under 4.) Skogen var 

 å den bättre lokalen betydligt lövblandad, i motsats till den sämre, och 

 det synes tänkbart, att detta förhällande kan motverka en sådan skadlig 

 eflekt av dålig genomluftning. som uppstår genom dennas inverkan på 

 bakteriella och andra biologiska omsättningsprocesser i marken. 



Hur denna brist på överensstämmelse i detalj än skall förklaras, synes 

 det mig emellertid dock alltjämt sannolikt att den höggradiga och 

 utbredda syrebristen i den hotade marken och sumpskogen är 

 en orsak till att träden där växa så dåligt. 



